Справа № 202/518/21
Провадження № 2/202/1119/2021
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

24 травня 2021 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді: - Бєльченко Л.А.,

при секретарі: - Піявському Е.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в місті Дніпрі цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

25.01.2021 року Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» звернулося до суду з цим позовом до ОСОБА_1 зазначаючи, що 28.08.2014 року остання звернулася до ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву № б/н. Відповідачу Банком було відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт у розмірі 300,00 грн., котрий в подальшому був збільшений до 25000,00 грн., зі сплатою відсотків за користування кредитом на суму залишку заборгованості за кредитом.

У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань з повернення кредиту, виникла заборгованість, котра станом на 08.12.2020 року становить 32762,94 грн., що складається з: 0,00 грн. - заборгованості за поточним тілом кредиту; 26400,07 грн. - заборгованості за простроченим тілом кредиту; 0,00 грн. - заборгованості за нарахованими відсотками; 6362,87 грн. - заборгованості по простроченим процентам; 0,00 грн. - заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно зі ст.. 625; 0,00 грн. - нарахованої пені; 0,00 грн. - нарахованої комісії.

Враховуючи викладене, АТ КБ «ПриватБанк» просило стягнути на його користь з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором у розмірі 32762,94 грн. і судові витрати у справі.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, в наданій на адресу суду заяві просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Не заперечував проти заочного розгляду справи на підставі наявних доказів (а.с. 94).

Відповідач в судове засідання двічі поспіль не з`явилася, про причини неявки до суду не повідомила, не направила відзив на позовну заяву. Про розгляд справи відповідач повідомлена належним чином шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті судової влади України, оскільки відповідно до довідки Відділу формування та ведення реєстру територіальної громади Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради відповідача було знято з реєстрації за останньою адресою 28.05.2019 року та зареєстрованою на час розгляду справи вона не значиться (а.с. 97, 101,104,108).

Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

За таких обставин, суд вважає відповідача належним чином повідомленим та можливим, за згодою представника позивача, розглянути справу на підставі наявних доказів, заочно, відповідно до статті 280 ЦПК України.

Суд, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 28.08.2014 року відповідач звернувся до ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку (а.с. 21).

У заяві зазначено, що відповідач згодний з тим, що ця заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами становить між ним та банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомився та погодився з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані йому для ознайомлення в письмовому вигляді (а.с. 21).

Відповідачу Банком було відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт у розмірі 300,00 грн., котрий в подальшому був збільшений до 25000,00 грн. (а.с. 19,20,57-91).

До кредитного договору банк додав Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку ресурс: Архів Умов та правил надання банківських послуг розміщені на сайті https://privatbank.ua (а.с. 22,23-48).

Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість відповідача за вказаним кредитним договором станом на 08.12.2020 року становить 32762,94 грн. і складається з: 0,00 грн. - заборгованості за поточним тілом кредиту; 26400,07 грн. - заборгованості за простроченим тілом кредиту; 0,00 грн. - заборгованості за нарахованими відсотками; 6362,87 грн. - заборгованості по простроченим процентам; 0,00 грн. - заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно зі ст.. 625; 0,00 грн. - нарахованої пені; 0,00 грн. - нарахованої комісії (а.с. 7-18).

За вимогами ст.ст. 526, 530 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог закону.

Згідно із ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 611 ЦК України, в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно зі ст. 1050 та ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) громадянину у розмірі та на умовах, встановлених договором, а громадянин зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Оскільки судом встановлено, що відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання за кредитним договором, суму отриманих від Банку грошових коштів не повернув, суд вважає можливим стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором у розмірі 25000 грн., що складається з: 25000 грн. - заборгованості за простроченим тілом кредиту.

Вирішуючи питання про розмір заборгованості за простроченим тілом кредиту, котрий підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, суд враховує те, що відповідачеві був встановлений кредитний ліміт у розмірі 25000,00 грн., а нарахована позивачем заборгованість за простроченим тілом кредиту у розмірі 26400,07 грн. складається не лише із заборгованості за фактично витраченими позичальником грошовими коштами, а й із заборгованості за нарахованими відсотками, комісії за обслуговування картки та інших платежів, що видно з наданої позивачем виписки з рахунку відповідача.

За таких обставин, суд не вбачає правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за простроченим тілом кредиту у розмірі 1400,07 грн.

Суд вважає, що вимоги позивача в частині стягнення з відповідача 6362,87 грн. - заборгованості по простроченим процентам задоволенню не підлягають.

У постанові від 03.07.2019 року у справі № 14-131цс19 Велика Палата Верховного Суду дійшла правового висновку про те, що без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин.

Як встановлено матеріалами справи, надані представником позивача Умови та Правила надання банківських послуг, які містяться в матеріалах справи, не містять підпису відповідача, тому їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами.

Отже, відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами.

З огляду на зазначене, суд вважає можливим стягнути з відповідача на користь позивача лише прострочене тіло кредиту у розмірі 25000 грн. за кредитним договором між сторонами і відмовити у задоволенні позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» в частині стягнення 1400,07 грн. - заборгованості за простроченим тілом кредиту, 6362,87 грн. - заборгованості по простроченим процентам за користування кредитом.

За таких обставин, суд задовольняє позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» частково.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 13,81,89,141, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50, , рах. № НОМЕР_2 , МФО 305299) заборгованість за кредитним договором у розмірі 25000 (двадцять п`ять тисяч) грн. 00 коп., що складається з: 25000,00 грн. - заборгованості за простроченим тілом кредиту.

У задоволенні решти вимог Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» судовий збір в розмірі 2270,00 гривень.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Бєльченко Л.А.