Справа №635/9575/18
Провадження № 2/635/727/2021
УХВАЛА

18 травня 2021 року Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді ? Шинкарчука Я.А.

секретар судового засідання Желізова О.А.,

за участю представника позивача ? адвоката Краюшкіна В.В.,

відповідача ? ОСОБА_1 ,

представника відповідача ? адвоката Латиш К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, ?

встановив:

У грудні 2018 року представник ОСОБА_2 ? ОСОБА_3 , яка діє на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області та зареєстрованої в реєстрі № 1067, через засоби поштового зв`язку звернулась до Харківського районного суду Харківської області із позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить в порядку спільного майна подружжя визнати за позивачем, ОСОБА_2 , право власності на 1/2 частину земельної ділянки, кадастровий номер № :00:009:0061, площею 0,08 га та 1/2 частину житлового будинку, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі ухвали суду від 29 грудня 2018 року вказана позовна заява залишена без руху, у зв`язку не відповідністю позову вимогам статті 175 і 177 ЦПК України та позивачу надано строк для їх усунення.

Після усунення визначених ухвалою суду недоліків та згідно ухали суду від 15 лютого 2019 року провадження у справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

04 червня 2019 року підготовче провадження у даній справі закрито та призначено слухання справи по суті.

24 листопада 2020 року до канцелярії суду від відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду (а.с.165-169 том 1), з посиланням на те, що ОСОБА_3 , представник позивача ОСОБА_2 , на підставі довіреності від 25 червня 2018 року, яка підписала позов, не є ані адвокатом, ані законним представником у розумінні статті 60 ЦПК України. Крім того, матеріали справи не містять належного підтвердження повноважень адвоката Краюшкіна Володимира Васильовича, який приймає участь у судових засіданнях, як представник ОСОБА_2 , оскільки долучений до матеріалів справи ордер №01 від 24.05.2019, не відповідає формою та змістом ані Положенню про ордер на надання правової допомоги та порядку ведення реєстру ордерів, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 (в окремих положеннях втратив чинність), ані Положенню про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41, а договір №01 на ведення справи не містить ані року його укладення, ані істотних умов самого договору.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та його представник ? адвокат Латиш К.В. підтримали вимоги заяви про залишення позову без розгляду від 24.11.2020.

Представник позивача ? адвокат Краюшкін В.В. заперечував проти задоволення клопотання про залишення позову без розгляду.

Розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що така заява підлягає задоволенню, а позовна заява ? залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом частини першої та третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Згідно з частиною другою статті 15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Частиною першою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

За змістом статті 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

За правилом частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У відповідності до частини четвертої статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Згідно із частиною шостою статті 62 ЦПК України оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Статтею 64 ЦПК України передбачено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Як вбачається із судової практики Верховного Суду (постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2018 у справі № 910/23346/16, від 21.03.2018 у справі № 916/3283/16, від 27.07.2018 у справі № 910/9224/17, ухвала Касаційного господарського суду Верховного Суду від 21.06.2018 у справі № 904/9163/17), з метою визначення зазначеного поняття Верховний Суд звертається до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 № 3-рп/99 у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді), в пункті 6 мотивувальної частини якого зазначається, що за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї прав та обов`язків.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

З наведеного слідує, що підписання та/або подання позовної заяви є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва, внаслідок яких особа, яку представляють, набуває процесуальних прав та обов`язків позивача у справі.

Відтак будь-яка процесуальна дія в суді однієї особи в інтересах іншої особи, внаслідок якої вона набуває певних прав та обов`язків (у тому числі, підписання та/або подання певного процесуального документа до суду) є представництвом, а отже, на такі правовідносини розповсюджується пряма дія положень статті 131-2 Конституції України щодо виключного представництва адвокатом інтересів іншої особи.

Згідно з частиною другою статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

У випадку, якщо заяву не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, суд повертає заяву особі, яка її подала, про що постановляє ухвалу (пункт 1 частини четвертої, частина шоста статті 185 ЦПК України).

Звертаючись до суду з позовом у грудні 2018 року ОСОБА_3 діяла в інтересах позивача ОСОБА_2 на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області та зареєстрованої в реєстрі № 1067. Будь-яких інших доказів про наявність у ОСОБА_3 повноважень на пред`явлення позову про поділ майна подружжя, представляючи інтереси ОСОБА_2 як адвокат чи законний представник, матеріали справи не містять, як і не містять обґрунтування підстав того, що вказана особа наділена правом на звернення до суду в інтересах іншої особи.

В матеріалах цивільної справи також відсутня позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, яка була б підписана особисто ОСОБА_2 , або ж її уповноваженим представником згідно з вимогами статей 60, 62, 64 ЦПК України.

Суд вважає слушними доводи відповідача ОСОБА_1 викладені у заяві про залишення позовної заяви без розгляду, про те, що позовну заяву у даній справі підписано та подано не уповноваженою на таке особою.

Згідно з частиною першою статті 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати до суду заяви та клопотання.

Залишення заяви без розгляду ? це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом, та не перешкоджає у доступі до правосуддя. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Вичерпний перелік підстав залишення позовної заяви без розгляду наведений у статті 257 ЦПК України.

Так, відповідно до пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

За змістом пункту 13 частини першої статті 353 ЦПК України ухвали суду першої інстанції щодо залишення позову (заяви) без розгляду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.

За положеннями частини другої статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 4, 13, 43, 257, 259-261, 352-354 ЦПК України, суд, ?

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду ? задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя ? залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Повний текст ухвали суду складено 19 травня 2021 року

Суддя Я.А. Шинкарчук