Дата документу 20.05.2021 Справа № 312/82/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2021 року

м. Запоріжжя

Єдиний унікальний № 312/82/21

Провадження №22-ц/807/2105/21

Запорізький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кримської О.М. (суддя-доповідач),

суддів Дашковської А.В., Маловічко С.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на ухвалу Великобілозерського районного суду Запорізької області від 12 квітня 2021 року про повернення заяви позивачеві, в складі судді Яцун О.О., в справі за позовом акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2021 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Великобілозерського районного суду Запорізької області від 12 квітня 2021 року позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк» визнано неподаною та повернуто позивачеві.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, АТ КБ «ПриватБанк» подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що на виконання ухвали суду від 30 березня 2021 року про залишення позовної заяви без руху, позивачем було направлено до суду заяву про усунення недоліків, в якій пояснено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є однією і тією ж особою. У зв`язку з тим, що банк не може самостійно отримати належні докази про зміну відповідачем прізвища, банком заявлено клопотання про витребування відповідних доказів. Зазначає, що вказані судом недоліки можуть бути усунуті безпосередньо під час розгляду справи, натомість повернення позову з формальних причин порушує право позивача на ефективний та своєчасний судовий захист. Встановлення належності відповідачів є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, тому суд передчасно повернув позовну заяву. Звертає увагу, що в матеріалах справи наявна копія паспорта на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому зазначено, що 12.11.2013 було зареєстровано шлюб з ОСОБА_4 .

Від відповідача відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідно до ч.2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Оскаржувана ухвала суду першої інстанції у цій справі входить до переліку ухвал, які розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно із ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Зважаючи на вищевикладені норми процесуального закону, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Згідно із ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно із п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В силу вимог ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву, виходив з того, що позивач не виконав вимоги ухвали суду від 30 березня 2021 року щодо зазначення прізвища відповідача, а саме банк просить стягнути заборгованість з ОСОБА_1 , зазначаючи два прізвища відносно одного відповідача, чим порушує п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду про повернення позовної заяви з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Судом встановлено, що АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

До позовної заяви банком додано, зокрема: кредитний договір, укладений між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; копію паспорта, виданого 18 квітня 2000 року Великобілозерським РВ УМВС України в Запорізькій області, на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; копію паспорта виданого 26 грудня 2013 року Великобілозерським РВ УМВС України в Запорізькій області, на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в якому міститься відмітка про реєстрацію шлюбу з ОСОБА_4 (а.с. 15-17, 28-29).

Ухвалою Великобілозерського районного суду Запорізької області від 30 березня 2021 року позовну заяву залишено без руху з підстав того, що банк в позовній заяві вказав два різних прізвища відносно одного відповідача, а саме ОСОБА_1 ), які не є подвійним прізвищем, що перешкоджає суду перевірити дотримання вимог п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України щодо змісту позовних вимог. Оскільки не зрозуміло прізвище відповідача, з яким було укладено кредитний договір, умови якого відповідач порушив, та яке саме прізвище відповідача, з якого позивач просить суд стягнути заборгованість.

02 квітня 2021 року, на виконання вимог вищевказаної ухвали суду, АТ КБ «ПриватБанк» направило заяву про усунення недоліків, в якій зазначило, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є однією і тією ж особою. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінила прізвище на ОСОБА_5 , тому позивач просить стягнути заборгованість за кредитним договором з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У зв`язку з тим, що позивач в силу приписів Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» не може самостійно отримати належні докази на підтвердження зміни відповідачем прізвище, банком подано до суду першої інстанції клопотання про витребування витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію зміни прізвища відповідача.

Ухвалою Великобілозерського районного суду Запорізької області від 12 квітня 2021 року у задоволенні клопотання АТ КБ «ПриватБанк» про витребування доказів, а саме витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію зміни прізвища відповідача відмовлено.

Ухвалою Великобілозерського районного суду Запорізької області від 12 квітня 2021 року позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк» визнано неподаною та повернуто позивачеві, оскільки банк не виконав вимоги ухвали суду від 30 березня 2021 року щодо зазначення прізвища відповідача.

За змістом ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Статтею 175 ЦПК України визначено вимоги до форми і змісту позовної заяви, зокрема, в п. 2 ч. 1 ст. 175 ЦПК України вказано, що позовна заява повинна містити прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

При цьому, п.4 ч.2 ст.197 ЦПК України визначено, що саме у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача.

Відповідно до ч.2 ст.. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Згідно роз`яснень, які викладені у пункті 8 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року №2 пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення позовної заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України.

За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження у справі.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц.

Разом з тим, постановляючи ухвалу про визнання неподаною та повернення позовної заяви, суд першої інстанції вищевказаного не врахував, як і не врахував те, що в статті 189 ЦПК України визначено завдання підготовчого провадження, якими, зокрема, є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

У справі «Bellet v. France» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

За вказаних обставин, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про те, що позовна заява АТ КБ «ПриватБанк» не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України є передчасним, тому оскаржувана ухвала суду на підставі ст. 379 ЦПК України підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Як роз`яснено у п.37 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" якщо судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу суду першої інстанції з передачею справи на розгляд до суду першої інстанції, то розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» задовольнити.

Ухвалу Великобілозерського районного суду Запорізької області від 12 квітня 2021 року про повернення позовної заяви в цій справі скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Постанова складена та підписана 20 травня 2021 року.

Головуючий О.М. Кримська

Судді: А.В. Дашковська

С.В. Маловічко