Житомирський апеляційний суд
Справа №296/2016/21 Головуючий у 1-й інст. Стрілецька О.В.
Категорія 84 Доповідач Галацевич О. М.

У Х В А Л А

20 травня 2021 року

Житомирський апеляційний суд у складі судді Галацевич О.М., розглянувши розпорядження про визначення підсудності цивільної справи №296/2016/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування вартості нерухомого майна,

в с т а н о в и в:

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Корольовського районного суду м.Житомира із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування вартості нерухомого майна.

Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 01 квітня 2021 року дану справу передано за підсудністю до Богунського районного суду м.Житомира з підстав, визначених п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 05 травня 2021 року суддею Семенцовою Л.М. задоволено самовідвід.

Крім того, ухвалою судді цього суду Стрілецької О.В. від 14 травня 2021 року вказану цивільну справу передано до Житомирського апеляційного суду для визначення підсудності, оскільки відповідач ОСОБА_2 є присяжним, визначеним для розгляду справ у Богунському районному суді м. Житомира.

18 травня 2021 року до Житомирського апеляційного суду разом із матеріалами справи надійшло розпорядження голови Богунського районного суду м. Житомира від 14 травня 2021 року про визначення підсудності справи.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя. Присяжні виконують обов`язки, визначені пунктами 1, 2, 4-6 частини сьомої статті 56 цього Закону.

Згідно з частиною 2 ст. 34 ЦПК України, у випадках, встановлених цим Кодексом, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді.

Згідно п. 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень відносно сторін у судовому розгляді, судді повинні бути безсторонніми, а саме: вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення. В цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: «ніхто не може бути суддею у власній справі». Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони в будь-якій суперечці.

Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін по конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. І суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 ЦПК України підсудність справи, у якій однією зі сторін є суд або суддя суду, до підсудності якого віднесена ця справа за загальними правилами, визначається ухвалою суду вищої інстанції, постановленою без повідомлення сторін.

Враховуючи те, що рішенням двадцять шостої сесії сьомого скликання Богунської районної ради м. Житомира від 04 березня 2020 року № 181 затверджено список присяжних Богунського районного суду м. Житомира, відповідно до якого присяжним визначено Клоченка К.П., доцільно визначити підсудність даної справи Корольовському районному суду м. Житомира.

Керуючись ст. 26 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Визначити підсудність справи №296/2016/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (присяжного Богунського районного суду м.Житомира), ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування вартості нерухомого майна - Корольовському районному суду м.Житомира.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя