КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/7158/2021
У Х В А Л А

17 травня 2021 року місто Київ

справа № 754/18166/19

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

розглянув клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд справиу судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи, про виклик свідків та витребування доказів по цивільній справі за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 12 лютого 2021 року, ухвалене під головуванням судді Бабко В.В., у справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 12 лютого 2021 року позов ОСОБА_3 , ОСОБА_4 задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 19 березня 2021 року подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 квітня 2021 року відкрито апеляційне провадження у вказаній справі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 квітня 2021 року закінчено підготовчі дії у справі за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 12 лютого 2021 року та призначено справу до розгляду в порядку (письмового) позовного провадження Київським апеляційним судом без повідомлення учасників справи.

11 травня 2021 року на адресу Київського апеляційного суду від представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшли клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, про виклик свідків та витребування доказів.

На обґрунтування вимог клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторінпосилалася на те, що дана справа потребує проведення судового засіданні з повідомленням (викликом) сторін для детального розгляду спору по суті та з`ясування всіх обставин.

Представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 також для об`єктивного вирішення справи та з метою захисту інтересів відповідача ОСОБА_1 просила:

викликати та допитати в якості свідка ОСОБА_5 щодо відомих йому обставин відносно аварійної ситуаці, як трапилась 29 жовтня 2019 року та відбулося залиття водою квартири позивачів та відповідача;

витребувати у ЖБК «Кристал-20» та ТОВ «Сервісно-Виробнича

Компанія Ліон» наступні документи:

копії актів загальних та профілактичних оглядів перевірки стану

внутрішньо будинкових систем багатоквартирного будинку

АДРЕСА_1 протягом 2019 року;

інформацію про заходи та роботи, виконані при підготовці будинку

АДРЕСА_1 та його інженерного обладнання

до експлуатації в наступний осінньо-зимовий період 2019-2020 років;

копії графіків профілактичного обслуговування елементів жилого

будинку АДРЕСА_1 та їх результати у відповідних журналах.

Представник відповідача вказувала на те, що відповідач ОСОБА_1 у зв`язку з похилим віком та юридичною необізнаністю не скористалася своїм правом у суді першої інстанції щодо заявлення вказаних клопотань.

Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Положеннями частини 6 статті 19 ЦПК України визначено, що малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.1 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Як визначено у ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч.6 ст.279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно з ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачі звернулися до суду з позовом до відповідача про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 51948 грн. та моральної шкоди у розмірі 10000 грн., завданої залиттям квартири, отже характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому, позивачі та відповідач не позбавлені можливості надавати суду свої письмові докази та письмово викласти свої пояснення з приводу доказів та предмету спору, що виник між сторонами.

З огляду на наведене, клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд справиу судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін задоволенню не підлягає.

Колегія суддів вважає, що клопотання представника відповідача про виклик свідка та витребування доказів також задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч.1, 3, 4 ст.83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Частиною 1 статті 84 ЦПК України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до вимог ч.ч.1, 3 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються апеляційним судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 21 грудня 2019 року було відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

14 травня 2020 року від відповідача ОСОБА_1 до суду першої інстанції було подано відзив на позовну заяву.

09 вересня 2020 року від відповідача ОСОБА_1 до суду першої інстанції було подано письмові пояснення.

Крім того, відповідач ОСОБА_1 брала участь у судових засіданнях суду першої інстанції та надавала пояснення.

При цьому, відповідачем клопотань про допит свідка та витребування доказів до суду першої інстанції не подавалися та не заявлялися.

Будь-яких доказів, які б підтверджували об`єктивну неможливість заявити клопотання про витребування доказів та виклик свідка у суді першої інстанції представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 не надано.

Посилання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на те, що відповідач ОСОБА_1 у зв`язку з похилим віком та юридичною необізнаністю не скористалася своїм правом у суді першої інстанції щодо заявлення вказаних клопотань колегія суддів відхиляє, оскільки похилий вік відповідача не позбавляв її можливості скористатися правовою допомогою та заявити вказані клопотання у суді першої інстанції.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що у відповідача ОСОБА_1 була наявна можливість в суді першої інстанції вчасно заявити клопотання про витребування доказів та виклик свідка.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на вищевикладене в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про витребування доказів та виклик свідка слід відмовити.

Керуючись ст.ст.279, 369 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи, про виклик свідків та витребування доказів відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: