Справа № 754/7135/17
У Х В А Л А

Іменем України

02 лютого 2021 року Деснянський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді: Таран Н.Г.,

секретаря судового засідання: Куценко Ю.В.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому розгляді в залі суду міста Києва скаргу ОСОБА_1 , зацікавлена особа: Відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про зняття арешту з коштів боржника,

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду із вищевказаної скаргою, в якій просив винести ухвалу, якою скасувати постанову про арешт коштів від 22.04.2020 року, якою зняти арешт з грошових коштів, що містяться на відкритих рахунках, а також з коштів на рахунках, що відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника від 22.04.2020 року.

В судове засідання заявник не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Відповідно до змісту заяви просив проводити розгляд справи у його відсутність.

Державний виконавець Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Горбатовський І.А. направив до суду пояснення, відповідно до змісту яких вбачається, що він просить відмовити у задоволенні позовної заяви про скасування постанови про арешт коштів боржника від 22.04.2020 року. Судове засідання просить проводити у його відсутність.

Вивчивши матеріали скарги, доводи заявника, викладені в скарзі, суд дійшов висновку, що вимоги скарги не підлягають до задоволення з наступних підстав.

Так, з матеріалів вбачається, що на виконанні в Деснянському районному відділі державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебував виконавчий лист №754/7135/17, виданий 07.08.2018 року Деснянським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованості за кредитним договором у розмірі 12920,46 грн. та судового збору у розмірі 1600,00 грн., а всього 14520,46 грн.

22.04.2020 року державний виконавцем Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Горбатовським І.А. була винесена постанова про арешт коштів боржника.

22.04.2020 року державний виконавцем Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Горбатовським І.А. була винесена постанова про повернення виконавчого документа стягувачу, оскільки у нього відсутнє майно (п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження»).

При цьому, відповідно до інформації про виконавче провадження в Єдиному державному реєстрі виконавчих проваджень вбачається, що рішення суду боржником не виконано, з боржника стягується додатково виконавчих збір у сумі 1452,04 грн. та витрати виконавчого провадження у сумі 369,00 грн. Сума заборгованості становить 1452,46 грн.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

У відповідності до ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Відповідно до ч. 1 ст.40 Закону України «Про виконавче провадження» уразі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження.

Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом.

Згідно ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин.

Згідно ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:

1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;

2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;

3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;

4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;

5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;

6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;

7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;

8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову;

9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Отже, оскільки в АСВП відсутня інформація про сплату виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та про виконання боржником рішення суду, прохання заявника про скасування постанови про арешт коштів боржника від 22.04.2020 року не ґрунтується на вимогах Закону України «Про виконавче провадження» і не може бути задоволене.

В порядку цивільного судочинства підлягає захисту лише порушене право, в силуст.15 ЦК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.41 Конституції України, ст.ст. 1, 40, 56, 59 Закону України «Про виконавче провадження», ст.447 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скаргиОСОБА_1 , зацікавлена особа: Відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про зняття арешту з коштів боржника - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Суддя: Н.Г. Таран