КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

03 лютого 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Махлай Л.Д., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою, виселення та вселення, -

В С Т А Н О В И В :

рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 27.11.2020 позов задоволено частково.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, 18.12.2020 ОСОБА_1 шляхом електронного направлення подала апеляційну скаргу, викладену російською мовою.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Частиною 1 ст. 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14.12.1999 (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Згідно з ч. 3 ст. 9 ЦПК України суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Відповідно до ч. 4 статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.

у/н справи № 752/6030/19 № а/п 22-ц/824/4471/2021
Головуючий у суді першої інстанції Мазур Ю.Ю.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Махлай Л.Д.
Виходячи з викладеного апеляційна скарга повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо).

Апеляційна скарга не відповідає вимогам вищезазначеної норми, оскільки в ній відсутнє будь-яке обґрунтування в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення суду, неправильність чи неповнота у встановленні обставин справи чи оцінки доказів тощо.

Виходячи з викладеного апелянту слід зазначити в чому полягає незаконність чи необґрунтованість рішення суду та викласти апеляційну скаргу відповідно до вимог ст. 356 ЦПК України.

Крім того, в прохальній частині апеляційної скарги апелянт просить скасувати рішення суду від 21.11.2020 тоді як, рішення суду ухвалене від 27.11.2020, а також не вказує яке слід ухвалити. Відтак апелянту необхідно зазначити про ухвалення якого рішення він просить та правильно зазначити дату ухвалення судового рішення.

Виходячи з викладеного апелянту слід визначитися з вимогами апеляційної скарги та викласти їх відповідно до вимог ст. 356 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали.

На виконання даної ухвали апелянту необхідно подати апеляційну скаргу у новій редакції із виправленими недоліками, викладену державною (українською) мовою особисто або через представника та надати копії скарг та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити апелянту, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у наданий строк, апеляційну скаргу буде визнано неподаною і повернуто особі, яка її подала.

Суддя