КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 травня 2021 року місто Київ.

Справа 759/4247/20

Апеляційне провадження № 22-ц/824/8885/2021

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Київської міської радина рішення Святошинського районного суду міста Києва від 25 лютого 2021 року (ухвалене в складі судді Журибеди О.М. інформація щодо дати складання повного тексту відсутня)

в справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Київська міська рада, Мотовилівська сільська рада, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Похитайло Ольга Октавіанівна про встановлення факту, що має юридичне значення,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 25 лютого 2021 року заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Київська міська рада, Мотовилівська сільська рада, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Похитайло Ольга Октавіанівна про встановлення факту, що має юридичне значення - задоволено.

Встановлено факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) однією сім`єю з червня 2012 року до часу відкриття спадщини, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_3 у квартирі АДРЕСА_1 .

Встановлено факт прийняття спадщини померлою ОСОБА_2 після смерті своїх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Не погодившись з таким рішення суду, Київська міська рада звернулась відповідно до поштової відмітки 28.04.2021 року з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати оскаржуване рішення та постановити нове, яким відмовити ОСОБА_1 в задоволенні заяви про встановлення факту проживання однією сімєю ОСОБА_1 із ОСОБА_2 в період з червня 2012 року по 10.06.2017 року.

Крім того, скаржник звернувся до апеляційного суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору. Обґрунтовуючи тим, що Департаментом будівництва та житлового забезпечення відповідно до Порядку роботи з позовними заявами апеляційна скарга направлена на погодження та забезпечення сплати судового збору до Київської міської ради. На момент подання апеляційної скарги платіжне доручення про сплату судового збору не надійшло до Департаменту будівництва та житлового забезпечення. Посилається на ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Перевіривши зміст клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, вважаю що дане клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав:

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно п.п. г. п. 2. ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З поданого клопотання вбачається, що скаржник просить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір». Однак, скаржником не надано доказів на підтвердження його майнового стану, які б давали можливість дійти висновку, що майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, а тому в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити, у зв`язку з його безпідставністю, а апеляційну скаргу залишити без руху.

Згідно ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, сума судового збору становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Так, відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент подання позовної заяви), ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становила 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осібстановить 2102 грн.00 к.

Оскільки, при подачі позову судовий збір підлягав сплаті за дві немайнові вимоги у розмірі 1681,60 грн., судовий збір підлягає сплаті при подачі апеляційної скарги у розмірі 2522 грн. 40 к. (1681,60 х150%).

Таким чином, Київській міській раді необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2522 грн. 40 к грн. на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Солом.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

та надати до суду оригіналу квитанції про сплату вказаних коштів.

Враховуючи вищенаведене, скаржнику необхідно подати до Київського апеляційного суду оригінал документу про сплату судового збору.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 5 днів з дня отримання даної ухвали.

Таким чином, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції , тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для подачі квитанції про сплату судового збору.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Київської міської радипро відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги- відмовити.

Апеляційну скаргу Київської міської радина рішення Святошинського районного суду міста Києва від 25 лютого 2021 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків не більше 5-ти днів з дати отримання ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору.

У разі не усунення недоліків до вказаного строку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Суддя Желепа О.В.