УХВАЛА

20 травня 2021 року

м. Київ

справа № 393/598/17

провадження № 61-8407ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Крата В. І., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 06 серпня 2020 року та постанову Кропивницькогоапеляційного суду від 22 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди землі та стягнення орендної плати,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , у якому з урахуванням уточнених позовних вимог просить розірвати договір оренди земельної ділянки № НОМЕР_1 , площею 7,97 га, яка розташована на території Новомиколаївської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області, укладений 04 листопада 2005 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 04 листопада 2005 року Новгородківським відділом Кіровоградської регіональної філії Центра Державного земельного Кадастру та внесений у Державний реєстр земель за № 4 та стягнути з відповідача на свою користь заборгованість по орендній платі у сумі 24 935,45 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з дня укладення договору оренди землі відповідачкою жодного разу не проводився розрахунок нормативно грошової оцінки вказаної земельної ділянки, під час обрахунку орендної плати не враховувався коефіцієнт індексації та індекси інфляції. Орендна плата відповідачкою не сплачується вже понад три роки. Відповідно до п. 11 договору оренди землі, орендна плата вноситься один раз на рік до 1 грудня. Відповідно до п. 9 договору оренди землі орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі 1 087,00 грн, тобто 1,5 % від нормативно грошової оцінки земельної ділянки, з урахуванням коефіцієнта індексації та індексів інфляції, що суперечить вимогам чинного законодавства України. Оскільки плата за оренду земельних ділянок с/г призначення, земельних часток (паїв) встановлюється у розмірі не менш ніж 3 % від визначеної відповідно до законодавства вартості земельної ділянки, земельної частки (паю), яка поступово збільшується від результатів господарської діяльності та фінансово-економічного стану орендаря й індексів інфляції. 03 жовтня 2017 року відповідачці була направлена претензія про необхідність сплати орендної плати, яку отримала 07 жовтня 2017 року. Станом на дату звернення до суду відомостей чи повідомлень від відповідачки не надходило.

Систематична несплата орендної плати відповідно до договору оренди землі від 04 листопада 2005 року є підставою для розірвання спірного договору оренди землі та стягнення несплаченої відповідачем орендної плати у розмірі 24 935,45 грн.

Рішенням Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 06 серпня 2020 року у задоволенні позову відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Кропивницькогоапеляційного суду від 22 березня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення суду першої інстанції - без змін.

У травні 2021 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 06 серпня 2020 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 22 березня 2021 року, ухвалити нове рішення про задоволення позову, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

У відкритті касаційного провадження належить відмовити з таких мотивів.

Згідно із пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає, касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи, справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу, суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

У пункті 1 частини шостої статті 19 ЦПК України визначено, що малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Зі змісту положень пункту 8 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки.

Справа № 204/1586/20 є малозначною в силу закону, оскільки ціна позову в ній становить 28 196,45 грн (1 087,00 грн *3+24 935,45 грн) та не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з врахуванням встановленого з 01 січня 2021 року Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» цього показника на рівні 2 270,00 грн складає 227 000,00 грн (100 х 2 270,00).

Посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки касаційну скаргу подано на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі належить відмовити.

Керуючись пунктом 1 частини шостої статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 06 серпня 2020 року та постанову Кропивницькогоапеляційного суду від 22 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди землі та стягнення орендної плати.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

В. І. Крат