Справа № 127/8439/21
Провадження №22-ц/801/1377/2021
Головуючий у суді 1-ї інстанції Федчишен С. А.
Доповідач :Сало Т. Б.
УХВАЛА

28 травня 2021 рокуСправа № 127/8439/21м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі: головуючого судді Сала Т.Б., суддів Ковальчука О.В., Якименко М.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 05 квітня 2021 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Патрульної поліції у Вінницькій області про відшкодування моральної шкоди,

встановив:

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 05 квітня 2021 року повернуто позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Патрульної поліції у Вінницькій області про відшкодування моральної шкоди.

Не погодившись з вказаною ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка не відповідає загальним вимогам процесуального закону щодо форми і змісту апеляційної скарги.

Зокрема, апелянт використовує лексику, яка не притаманна для написання ділових документів (в тому числі апеляційної скарги), і яка виражає явну неповагу до судді, який ухвалив судове рішення, і в деякій мірі відображає зневажливе ставлення апелянта до судової гілки влади.

ОСОБА_1 , подаючи апеляційну скаргу, замість того, щоб виконати вимоги ст. 356 ЦПК України (форма і зміст апеляційної скарги) з метою досягнути для себе бажаного результату, в скарзі насміхається над діями судді, називаючи його «особою в мантії», а також стверджує про «відсутність своєї (судді) юридичної необізнаності (який) ухвалює безглузді ухвали».

При цьому, апелянт безпідставно та бездоказово звинувачує суд у неналежному виконанні ним своїх обов`язків, в неповазі до учасників судового процесу, в його заінтересованості при розгляді заяви ОСОБА_1 .

А мотивація апеляційної скарги в частині висновку суду про те, що заява не підписана (згідно тексту апеляційної скарги: «якщо протерти та помити очі та натягнути окуляри, потім на них натягнути бінокль та прикласти лупу, то з матеріалів справи вбачається, що заява датовану 02.04.2021 є підписана….») взагалі не піддається аналізу для належної оцінки, і виходить за рамки дозволеного.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зроблено висновок, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

За таких обставин, слід вважати, що використання одними учасниками судового процесу нецензурної лексики, образливих і лайливих слів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

Підсумовуючи, можна з впевненістю сказати, що зі змісту апеляційної скарги ОСОБА_1 вбачається зневажливо-знущальне ставлення до судової системи загалом та до судді зокрема, а також вона містить образливі висловлювання, які виходять за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що неприпустимо при оформленні апеляційної скарги.

За правилами частини третьої статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За таких обставин, апеляційний суд визнає подання даної апеляційної скарги виявом неповаги до суду та зловживанням ОСОБА_1 його процесуальними правами, а відтак і наявність підстав для повернення його апеляційної скарги на підставі ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , перед поданням цієї апеляційної скарги (24.05.2021), вже звертався з апеляційними скаргами на цю ж ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 05 квітня 2021 року.

Так, ухвалами Вінницького апеляційного суду від 19 квітня 2021 року та 17 травня 2021 року апеляційні скарги ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 05 квітня 2021 року повернуто з однієї підстави визнанням подання апеляційної скарги зловживанням процесуальними правами на підставі ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

ОСОБА_2 судом роз`яснено, що повернення апеляційної скарги у зв`язку із зловживанням апелянтом процесуальними правами не позбавляє його права подати апеляційну скаргу, не використовуючи образливі висловлювання, виявляючи повагу до учасників судового процесу та виконуючи інші вимоги чинного цивільного законодавства України.

Однак, ОСОБА_1 втретє подав апеляційну скаргу в первісній її редакції, не змінюючи її зміст та лексику у ній.

Отже, звертаючись втретє до апеляційного суду з однаковими апеляційними скаргами на одне і теж судове рішення, використовуючи при цьому в кожній з них некоректну лексику, яка має цинічний (зневажливо-знущальний характер), апеляційний суд в діях ОСОБА_2 вбачає зловживання ним своїми процесуальними правами.

Апеляційний суд звертає увагу, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому, під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

За змістом частини 1 ст. 143 ЦПК України передбачено, що суд з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства, може застосовувати заходи процесуального примусу.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

За вищевикладених обставин, враховуючи згадану вище правову позицію ВП ВС у справі №199/6713/14-ц щодо можливості визнання зловживанням процесуальними правами використання учасниками судового процесу образливих і лайливих слів у поданих до суду документах, апеляційний суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_2 один із видів заходу процесуального примусу штраф, визначивши його в розмірі, який буде необхідним та достатнім для попередження недобросовісного виконання ОСОБА_1 його процесуальних обов`язків - один прожитковий мінімум для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» передбачено, що з 1 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 270,00 грн.

Керуючись ст. 44, 143, 148, 259, 260, 381 ЦПК України,

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 05 квітня 2021 року у даній справі - повернути скаржнику.

Застосувати до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) заходи процесуального примусу у виді штрафу в розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень, та стягнути з нього вказану суму в дохід Державного бюджету України (стягувач Державна судова адміністрація України, 01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, отримувач коштів УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/21081100, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026007, код класифікації доходів бюджету 21081100).

Ухвала набирає законної сили із дня її прийняття. Касаційна скарга на ухвалу може бути подана до Верховного Суду протягом тридцяти днів із дня складання повного тексту ухвали.

Головуючий Т.Б. Сало

Судді О.В. Ковальчук

М.М. Якименко