Справа № 128/1878/20
УХВАЛА

13 травня 2021 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі:

судді Карпінської Ю.Ф.,

за участі секретаря Сапіги М.Я.

та учасників справи:

представника позивача Хуторянця О.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Райффайзен Лізинг Аваль», підписаної представником згідно з довіреністю Хуторянцем Олександром Володимировичем, до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Скутельник Інна Анатоліївна, ОСОБА_4 , про визнання договорів купівлі-продажу нерухомого майна недійсними,

УСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває вищевказана цивільна справа, по якій проводиться підготовче засідання.

Представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Оверковським К.В. через канцелярію суду було подано заяву про залучення до справи у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_5 , яка обгрунтована тим, що останній являється чоловіком ОСОБА_1 та є співвласником придбаного в період шлюбу спірного майна.

Також від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Оверковського К.В. надійшла заява про застосування зустрічного забезпечення позову, яка мотивована тим, що як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів сума боргу, яка рахується за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , складає 277885 грн 01 коп., при цьому для забезпечення покриття заборгованості, на думку позивача, він має отримати цілий будинок та земельну ділянку внаслідок скасування договору купівлі-продажу, однак, відповідно до висновків про вартість нерухомого майна, що зроблені станом на 22.10.2020, вартість арештованого майна складає:житловий будинок 2507339,00 грн, земельна ділянка 494520,00 грн, всього 3001859,00 грн.Отже, різниця між вимогами позивача в розмірі 277885,01 грн та вартістю всього майна 3001859,00 грн становить 2723973,99 грн.Враховуючи, що вартість нерухомого майна за договорами купівлі-продажу є значною в порівнянні з кредиторською вимогою позивача та становить різницю 2723973,99 грн представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Оверковський К.В. просить визначити позивачу Товариству з обмеженою відповідальністю «Райффайзен Лізинг Аваль» розмір зустрічного забезпечення в сумі 2723973,99 грн та зобов`язати його сплатити вказану суму на депозитний рахунок суду.

Представником позивача адвокатом Хуторянцем О.В. через електронну пошту суду було подане заперечення на заяву про застосування зустрічного забезпечення, яке обгрунтоване тим, що до заяви про зустрічне забезпечення позову не додано повний звіт оцінювача щодо спірного нерухомого майна, в зв`язку з чим неможливо перевірити та встановити який метод і підхід застосовано при визначенні ринкової вартості нерухомого майна, зважаючи на той факт, що ринок нерухомості України диктує значно нижчі ціни; крім того, у договорах купівлі-продажу вартість спірного майна зазначена зовсім інша, а саме: житлового будинку 216 000 грн, земельної ділянки 63 403 грн; зустрічне забезпечення позову не може бути застосоване, оскільки відповідач ОСОБА_1 кошти передавала не позивачу, а відповідачу ОСОБА_3 ; позивачем вимога про визнання права власності на спірне нерухоме майно не заявлена, і у випадку задоволення позову власність на таке майне не перейде до позивача; у випадку задоволення позову та у випадку реалізації спірного майна в примусовому порядку виконавцем позивачу буде перерахована лише та сума, яка підлягає стягненню за виконавчим документом, якщо сума від реалізації майна буде більшою, ніж сума заборгованості, то залишок буде перерахований власнику майна.

В підготовчому засіданні 13.05.2021 представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Оверковський К.В. підтримав подані ним заяви та просив їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 підтримала подані її представником заяви та просить їх задовольнити.

Представник позивача адвокат Хуторянець О.В. заперечує з приводу залучення в якості третьої особи ОСОБА_5 , оскільки будь-яких порушень прав останнього не буде при вирішенні даної справи, а також підтримує подане в письмовому вигляді заперечення на заяву про застосування зустрічного забезпечення.

В підготовче засідання 13.05.2021 інші учасники справи не з`явилися, хоч в установленому порядку неодноразово повідомлялися про дату, час та місце проведення проведення підготовчого засідання. Крім того, інформація щодо всіх судових справ є у вільному доступі на офіційному вебпорталі «Судова влада України» за веб-адресою: http://vnr.vn.court.gov.ua.

В матеріалах даної справи є заява приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Скутельник І.А., в якій вона просить дану справу слухати без її участі.

В матеріалах справи містяться письмові заяви відповідача ОСОБА_3 та третьої особи ОСОБА_4 про розгляд даної справи у їхню відсутність, в задоволенні позову банку просять відмовити.

Частиною третьою статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи № 128/1878/20, суд дійшов таких висновків.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 196 ЦПК України визначено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Положеннями статті 189 ЦПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно із ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Суд вважає за необхідне залучити в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_5 , який являється чоловіком відповідача ОСОБА_1 , оскільки будь-яке рішення суду у даній справі дійсно може вплинути на його права та обов`язки, в зв`язку з чим заява представника відповідача підлягає задоволенню.

Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області від 24.07.2020 було відмовлено в задоволенні заяви представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Райффайзен Лізинг Аваль» - адвоката Хуторянця Олександра Володимировича про забезпечення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Райффайзен Лізинг Аваль», підписаної представником згідно з довіреністю Хуторянцем Олександром Володимировичем, до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Скутельник Інна Анатоліївна, ОСОБА_4 , про визнання договорів купівлі-продажу нерухомого майна недійсними.

В подальшому ухвала судді Вінницького районного суду Вінницької області від 24.07.2020 була скасована Вінницьким апеляційним судом та постановою Вінницького апеляційного суду від 06.10.2020 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Райффайзен Лізинг Аваль» про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами і на земельну ділянку площею 0,1500 га, кадастровий номер :02:004:0052, що розташовані в АДРЕСА_1 та належать на праві власності ОСОБА_1 .

Постановою Верховного Суду від 21.04.2021 постанову Вінницького апеляційного суду від 06.10.2020 залишено без змін.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову (ч. 2 ст. 154 ЦПК України). Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову (ч. 6 ст. 154 ЦПК України).

Випадки обов`язкового застосування судом зустрічного забезпечення передбачені ч. 3 ст. 154 ЦПК України, зокрема, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Згідно з ч. 4 ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову (ч. 5 ст. 154 ЦПК України).

Оцінка співмірності здійснюється, крім іншого, з урахуванням співвідношення права та інтересу, які просить захистити заявник, вартості майна, на яке накладається арешт, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Перелік випадків, у яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, визначений ч. 3 ст. 154 ЦПК України та є вичерпним.

Отже, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

З аналізу наведених норм законодавства вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за винятком випадків, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, зокрема, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У заяві про зустрічне забезпечення представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Оверковським К.В. не вказано чим саме вжиті заходи забезпечення позову завдають чи можуть завдати збитки ОСОБА_1 , в чому вони полягають, та не надано відповідних доказів у порядку ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України. Крім того, не зазначено на відшкодування яких збитків, що можуть бути спричинені внаслідок забезпечення позову, слід застосувати зустрічне забезпечення.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України,при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з висновком Верховного Суду, який викладено у постанові від 10 квітня 2019 року по справі № 753/2380/18-ц, метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, тобто на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача. Згідно з вимогами ч. 3 ст. 154 ЦПК України вжиття заходів зустрічного забезпечення є не диспозитивним правом суду, а його обов`язком незалежно від майнового стану відповідача.

Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року», кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Н. проти Нідерландів», ефективний засіб це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

Відповідно до ч. 1ст. 4 ЦПК України,кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України,права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується статтею 6 Конвенції, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав ( рішення Європейського суду з прав людини у справі «Beles and others v. The Czech Republic», 12 листопада 2002, § 49 ).

Заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, аби гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу, та можливі лише при підтвердженні наявності та/або очевидної можливості спричинення збитків.

Однак з огляду на предмет та підстави даного позову, а також те, що застосований захід забезпечення позову має тимчасовий характер на період розгляду даної справи та не забороняє відповідачу ОСОБА_1 володіти і користуватися спірним нерухомим майном, а лише тимчасово обмежує останню у праві розпорядження даним майном, будь-яких збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову відповідачу ОСОБА_1 не завдано, тому суд не знаходить підстав для застосування зустрічного забезпечення у даній цивільній справі.

Враховуючи те, що судом було задоволено клопотання представника відповідача про залучення до участі у даній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_5 , а також те, що провадження у даній справі відкрито 12.08.2020, у відповідності до вимог ст.ст. 181, 189, 198 ЦПК України, суд вважає за необхідне в підготовчому засіданні оголосити перерву, продовживши строк підготовчого провадження, та запропонувати залученій третій особі подати пояснення на позовну заяву.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 53, 154, 189, 197, 198, 260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Оверковського Костянтина Володимировича задовольнити.

Залучити до участі у справі № 128/1878/20 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Райффайзен Лізинг Аваль», підписаної представником згідно з довіреністю Хуторянцем Олександром Володимировичем, до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Скутельник Інна Анатоліївна, ОСОБА_4 , про визнання договорів купівлі-продажу нерухомого майна недійсними в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_5 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Запропонувати третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, подати суду в строк протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення цієї ухвали письмові пояснення щодо позову відповідно до ст. 181 ЦПК України.

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Райффайзен Лізинг Аваль», підписаної представником згідно з довіреністю Хуторянцем Олександром Володимировичем, до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Скутельник Інна Анатоліївна, ОСОБА_4 , про визнання договорів купівлі-продажу нерухомого майна недійсними відмовити.

В зв`язку з залученням третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача в підготовчому засіданні по цивільній справі № 128/1878/20 оголосити перерву до 11 год 00 хв 24 червня 2021 року, продовживши строк підготовчого провадження.

Ухвала в частині щодо зустрічного забезпечення позову може бути оскарженапротягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду, в іншій частині ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 17.05.2021.

СУДДЯ Ю.Ф. Карпінська