Ширяївський районний суд Одеської області
20.04.2021 Справа №: 518/1641/19 Провадження № 2/518/31/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.04.2021 року смт. Ширяєве

Ширяївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Алексєєвої О.В.,

при секретарі - Надир І.Л,

за участі позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Ширяєве в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ширяївської селищної ради Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Ширяївської селищної ради Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивувала тим, що позивач є сестрою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Дружина брата позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті ОСОБА_3 щодо її майна 26.09.2018 року було заведено спадкову справу приватним нотаріусом Лановою Н.А. за заявою доньки померлих ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 померла.

Позивач зазначає, що кожен зі спадкодавців - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не встигли прийняти спадщину та оформити права на спадщину. Право на прийняття належної частки спадщини переходить до їх спадкоємців (спадкова трансмісія).

Після смерті вказаних осіб відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 , земельної присадибної ділянки площею 0,25 га для обслуговування та експлуатації будинку за тією ж адресою та земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :01:006:0152.

Також, позивач зазначила, що іншим спадкоємцем майна померлих є ОСОБА_5 .

Позивач неодноразово зверталась до приватного нотаріуса Ланової Н.А. з заявами про прийняття спадщини після померлих ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , але їй було відмовлено у прийнятті заяв.

У листі Головного ТУЮ в Одеській області від 11.06.2019 р. №М-630-07 вказано, що позивачем пропущено строк прийняття спадщини ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Позивач зазначає, що строк прийняття спадщини нею пропущено у зв`язку з хворобою (гіпертонічна хвороба, склеротичні зміни і погіршення, прогалини пам`яті, приступи бронхіальної астми, стреси після смерті родичів).

Посилаючись на положення ст. ст. 392, 1222, 1233, 1261,1262, 1272 ЦК України, просить визначити додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 10.04.2020 р. суддею Алексєєвою О.В. відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання на 22.05.2020 р.

Підготовче судове засідання 22.05.2020 р. не відбулося у зв`язку з відсутністю відомостей про повідомлення учасників справи про дату, час та місце розгляду. Наступне підготовче судове засідання призначене на 12.08.2020 р.

У підготовчому судовому засіданні 12.08.2020 р. судом задоволено клопотання позивача про витребування доказів, винесено ухвалу, якою витребувано копії спадкових справ №140/2018 та №75/2019, а також інформації про останнє місце проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , оголошено перерву до 14.09.2020 р.

02.09.2020 р. до суду від приватного нотаріуса Ланової Н.А. надійшла копія спадкової справи №140/2018.

03.09.2020 р. до суду з Любашівської РДНК надійшла копія спадкової справи №75/2019.

14.09.2020 р. до суду з Ширяївської селищної ради Одеської області надійшла інформація про останнє місце проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

У підготовчому судовому засіданні 14.09.2020 р. задоволено клопотання позивача про витребування доказів, витребувано з Любашівської ДНК інформацію щодо заведення спадкової справи після ОСОБА_2 , з Ширяївської селищної ради уточнену інформацію щодо останнього місця проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . У підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 15.10.2020 р.

19.09.2020 р. до суду надійшли уточнені довідки Ширяївської селищної ради про останнє місце проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_3

23.09.2020 р. з Любашівської ДНК до суду надійшла інформація про відсутність спадкової справи щодо ОСОБА_2 .

У підготовчому судовому засіданні 15.10.2020 р. задоволено клопотання позивача про відкладення судового засідання у зв`язку з необхідністю надати додаткові документи, у підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 17.11.2020 р.

Підготовче судове засідання 17.11.2020 р. відкладено до 18.12.2020 р. за клопотанням позивача від 09.11.2020 р., мотивованим незадовільним станом здоров,я.

Підготовче судове засідання 18.12.2020 р. не відбулось у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному.

У підготовчому судовому засіданні 18.01.2021 р. позивачем подано додаткові докази по справі, судом задоволено клопотання позивача про витребування доказів, витребувано з Любашівської ДНК копію заяви ОСОБА_6 про прийняття спадщини після ОСОБА_4 , копії заяв №267/02-14, 390/02-14, 424/02-14 зі спадкової справи №75/2019, з Петровірівської сільської ради Ширяївського району Одеської області копію заяви ОСОБА_6 про прийняття спадщини після ОСОБА_4 . Оголошено перерву до 17.02.2021 р.

Підготовче судове засідання 17.02.2021 р. не відбулося у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному.

17.02.2021 р. до суду з Петровірівської сільської ради Ширяївського району Одеської області надійшли витребувані документи.

23.02.2021 р. до суду з Любашівської ДНК надійшли витребувані судом документи.

Ухвалою суду від 04.03.2021 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.03.2021 р. У судовому засіданні 16.03.2021 р. оголошено перерву до 20.04.2021 р. для надання позивачем оригіналів досліджуваних доказів.

Позивач у судовому засіданні підтримала позовні вимоги, просила суд задовольнити позов.

У судове засідання представник відповідача не з`явилась, надала заву про розгляд справи за її відсутності. Зазначила, що прийняття рішення покладає на розсуд суду.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника відповідача.

Зазначені правовідносини регулюються наступними нормами ЦК України.

Стаття 1216. Поняття спадкування

1. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1217. Види спадкування

1. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Стаття 1218. Склад спадщини

1. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Стаття 1222. Спадкоємці

1. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Стаття 1223. Право на спадкування

1. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

2. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

3. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Стаття 1258. Черговість спадкування за законом

1. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

2. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Стаття 1261. Перша черга спадкоємців за законом

1. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Стаття 1262. Друга черга спадкоємців за законом

1. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Стаття 1263. Третя черга спадкоємців за законом

1. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Стаття 1264. Четверта черга спадкоємців за законом

1. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Стаття 1265. П`ята черга спадкоємців за законом

1. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

2. У п`яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї.

Утриманцем вважається неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування.

Стаття 1267. Розмір частки у спадщині спадкоємців за законом

1. Частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Стаття 1268. Прийняття спадщини

1. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

2. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

3. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

4. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

5. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Стаття 1269. Подання заяви про прийняття спадщини

1. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Стаття 1270. Строки для прийняття спадщини

1. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Стаття 1272. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини

1. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

2. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

3. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Стаття 1278. Поділ спадщини між спадкоємцями

1. Частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними.

2. Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі.

Стаття 1296. Право спадкоємця на одержання свідоцтва про право на спадщину

1. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

2. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

3. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Стаття 1297. Обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину

1. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

2. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши письмові докази, встановив наступне.

Позивач ОСОБА_1 є рідною сестрою ОСОБА_2 , про що свідчать свідоцтво про народження позивача НОМЕР_1 , свідоцтво про укладення шлюбу позивача № НОМЕР_2 , свідоцтво про народження ОСОБА_2 № НОМЕР_3 .

ОСОБА_3 є дружиною ОСОБА_2 , про що свідчить свідоцтво про одруження № НОМЕР_4 , витяги з ДРАЦС, наявні у матеріалах спадкових справ.

ОСОБА_5 є рідною сестрою ОСОБА_3 , про що свідчать свідоцтво про народження ОСОБА_3 № НОМЕР_5 , свідоцтво про одруження ОСОБА_3 № НОМЕР_4 , витяги з ДРАЦС, наявні у матеріалах спадкових справ.

ОСОБА_4 є донькою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про що свідчать свідоцтво про народження ОСОБА_13 № НОМЕР_6 , свідоцтво про одруження ОСОБА_4 № НОМЕР_7 , витяги з ДРАЦС, наявні у матеріалах спадкових справ

За життя ОСОБА_2 належав на підставі договору купівлі-продажу від 01.07.1970 року житловий будинок, розташований у АДРЕСА_2 (після зміни нумерації - №113).

ОСОБА_3 на підставі державного акту про право власності на земельну ділянку за життя належала земельна ділянка кадастровий номер :01:006:0152 площею 4,23 га на території Ширяївської селищної ради Ширяївського району Одеської області.

Документів, що підтверджують право власності померлих на земельну присадибну ділянку для обслуговування і експлуатації будинку АДРЕСА_1 позивачем не надано.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить відповідне свідоцтво про смерть.

Станом на день смерті ОСОБА_2 був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з ним мешкала та була зареєстрована дружина - ОСОБА_3 (що підтверджується довідкою, наявною в матеріалах спадкової справи №140/2018, та витребуваними судом довідками).

Спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру.

З наведеного випливає, що ОСОБА_3 прийняла спадщину ОСОБА_2 в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України як спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, та протягом шести місяців не заявив про відмову від неї. Водночас, ОСОБА_3 з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталась.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджено свідоцтвом про смерть.

Станом на день смерті ОСОБА_3 була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Інших зареєстрованих та проживаючих осіб за цією адресою не було (що підтверджується довідкою, наявною в матеріалах спадкової справи, та витребуваними судом довідками).

Після смерті ОСОБА_3 до приватного нотаріуса Ланової Н.А у встановлений законом строк звернулась з заявою про прийняття спадщини її донька - ОСОБА_4 .

На підставі вказаної заяви нотаріусом заведено спадкову справу №140/2018. В порядку підготовки до видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом Лановою Н.А. здійснено ряд запитів щодо спадкового майна до відповідних органів та установ. Крім того, нотаріусом здійснено ряд запитів щодо спадкового майна ОСОБА_2 , спадкоємцем якого була ОСОБА_3 .

Таким чином, ОСОБА_4 прийняла спадщину (до складу якої входило також майно ОСОБА_2 ) після ОСОБА_3 відповідно до положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України, як спадкоємець першої черги, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, але подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що свідчить свідоцтво про смерть. За життя ОСОБА_4 не встигла отримати свідоцтво про право на спадщину після ОСОБА_3 .

Після смерті ОСОБА_4 Любашівською РДНК Одеської області було заведено спадкову справу №75/2019 на підставі заяви ОСОБА_6 про відмову від прийняття спадщини.

Станом на день смерті місце проживання ОСОБА_4 зареєстровано не було.

З заявами про прийняття спадщини померлої ОСОБА_4 у встановлений законом шестимісячний строк до Любашівської РНК звернулись тітка по лінії матері ОСОБА_5 та тітка по лінії батька - позивач ОСОБА_1 (спадкоємці третьої черги за законом).

Як вбачається з матеріалів спадкових справ, за життя спадкодавці ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 заповітів не складали, наявність спадкоємців відповідно до положень ч. 4 ст. 1268 ЦК України (малолітні, неповнолітні, недієздатні особи, а також особи, цивільна дієздатність яких обмежена), судом не встановлено.

В порядку підготовки до видачі свідоцтва про право на спадщину державним нотаріусом Котюжинською Л.Д. було витребувано від приватного нотаріуса Ланової Н.А. копію спадкової справи №140/2018, заведеної після померлої ОСОБА_3 , здійснено ряд запитів щодо спадкового майна до відповідних органів та установ. Крім того, нотаріусом здійснено ряд запитів щодо спадкового майна ОСОБА_2 , спадкоємцем якого була ОСОБА_3 .

Таким чином, позивач ОСОБА_1 та третя особа ОСОБА_5 успадкували по Ѕ спадкового майна ОСОБА_4 , яка, в свою чергу, успадкувала усе майно ОСОБА_3 , яка успадкувала все майно ОСОБА_2 .

Листом приватного нотаріуса Ланової Н.А. від 21.03.2019 р. позивачу роз`яснено, що нею пропущено строк для прийняття спадщини після померлих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , спадкова справа після смерті ОСОБА_4 заведена Любашівською РДНК, куди й необхідно звернутись з метою отримання спадщини.

Відповідно до положень ч. 24 Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З положень ст.. ст. 1261-1265 ЦК України випливає, що позивач ОСОБА_1 не є родичем ОСОБА_3 (дружини брата позивача), не проживала зі спадкодавцем ОСОБА_3 однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, не є утриманцем спадкодавця, яка не була членом його сім`ї. Заповітів ОСОБА_3 (у тому числі на ім`я позивача) не складала.

Таким чином, позивач не є спадкоємцем ОСОБА_3 ані за законом, ані за заповітом, тому позовні вимоги в частині визначення додаткового строку для прийняття спадщини після ОСОБА_3 задоволенню не підлягають.

Водночас, позивач є спадкоємцем другої черги за законом ОСОБА_2 як його сестра.

У судовому засіданні досліджено медичну картку ОСОБА_1 та встановлено, що позивач тривалий час (з 2013 року та протягом шести місяців після смерті ОСОБА_2 ) має хронічні захворювання - ішемічну хворобу серця, гіпертонія, полікістоз нирок, пієлонефрит, хронічний правобічний радикулонефрит.

Суд вважає, що вказані обставини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_2 .

Водночас, як зазначено у матеріалах спадкової справи, спадщину ОСОБА_2 прийняла його дружина ОСОБА_3 .

Спадщину ОСОБА_3 , до складу якої увійшло майно ОСОБА_2 , прийняла ОСОБА_4 .

Спадщину ОСОБА_4 , до складу якої увійшло майно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , прийняли тітки ОСОБА_1 та ОСОБА_5 .

Таким чином, належним відповідачем у справі є ОСОБА_5 як правонаступник (спадкоємець ОСОБА_3 , спадкоємця ОСОБА_2 ).

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові.

Крім того, за змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до частини другої статті 16 цього Кодексу способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала про те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц.

Водночас, обраний позивачем спосіб захисту - про визначення додаткового строку для прийняття спадщини не є ефективним та можливим, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, спадщину ОСОБА_2 вже прийнято спадкоємцем першої черги - дружиною ОСОБА_3 .

Тому навіть у разі задоволення позову та визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, й подання нею заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 , правових наслідків вказана заява не потягне, оскільки згідно ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

З огляду на з`ясовані судом обставини, позов задоволенню не підлягає.

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , ІПН НОМЕР_8 ) до Ширяївської селищної ради Одеської області (місцезнаходження: 66800, Одеська область, Ширяївський район, смт. Ширяєве, вул. Коробченка, 1, ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складено 30.04.2021 року.

Суддя Алексєєва О.В.