Провадження № 2/311/93/2021
Справа № 321/1260/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2021 року місто Василівка

Василівський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Пушкарьової С.П.

за участю секретаря судового засідання Кари Н.Ю.

представника позивача ОСОБА_1

представнгика відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Василівка цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення матеріальної шкоди за невиконання умов договору позики, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Василівського районного суду Запорізької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення матеріальної шкоди за невиконання умов договору позики. Позивач позовні вимоги обґрунтовує тим, що 15 квітня 2016 року передав ОСОБА_4 15 000 доларів США, які останній зобов`язався повернути в строк до 15 грудня 2016 року, на підтвердження чого, відповідач написав розписку. У зв`язку з тим, що ОСОБА_4 в обумовлений строк грошові кошти не повернув, ОСОБА_3 з урахуванням уточнень, просить суд стягнути з відповідача основний борг за договором позики в сумі 384 714 грн., відсотки за користування позикою в розмірі 93 754,27 грн., суму індексу інфляції за час прострочення платежу в розмірі 68 342,58 грн., 3% річних від простроченої суми в розмірі 18 866,37 грн., а всього 565 677,22 грн.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 заявив клопотання в якому просить призначити у даній справі додаткову судову-почеркознавчу експертизу, проведення якою доручити експертам Запорізького відділення Дніпропетровського НДІСЕ, розташованого за адресою: вул. Олександрівська, 1, м. Запоріжжя, 69063. На вирішення експертам поставити наступне питання: ким саме виконувався підпис в розписці від 15 квітня 2016 року: ОСОБА_4 , чи іншою особою? Для дослідження експертам направити матеріали цивільної справи, нові вільні та експериментальні зразки підпису ОСОБА_4 . Клопотання обґрунтовує тим, що на стадії підготовчого провадження на підставі ухвали суду від 11.03.2019 року Запорізьким відділенням Дніпропетровського НДІСЕ було проведено судову-почеркознавчу експертизу № 294-19 від 03.06.2019 року. Під час вивчення висновку цієї експертизи було встановлено, що для дослідження експерту були надані вільні зразки підпису ОСОБА_5 на документах, які були складені фактично в одному екземплярі, оскільки на його адвокатські запити другі екземпляри цих документів надані не були через їх відсутність. Тобто, у позивача є обґрунтовані сумніви того, що, надаючи на запит суду вільні зразки свого підпису, ОСОБА_6 навмисно міг змінити в наданих документах свій підпис, розуміючи, що другі екземпляри цих документів відсутні і перевірити цей факт не можливо. Тому позивач вважає, що висновки судової почеркознавчої експертизи № 294-19 від 03.06.2019 року про те, що підпис в розписці від 15.04.2016 року виконаний не ОСОБА_7 , а іншою особою, був зроблений на підставі документів із навмисно зміненим зразком вільного підпису останнього. Разом з тим, вже після отримання висновку судової почеркознавчої експертизу № 294-19 від 03.06.2019 року позивачем був виявлений та наданий суду оригінал технічної документації із землеустрою під будинком ОСОБА_5 , в якій міститься більше десяти вільних зразків підпису останнього, щодо яких у позивача сумніви відсутні, оскільки другий екземпляр цієї технічної документації знаходиться у ОСОБА_5 . Ухвалою Василівського районного суду від 21.01.2020 року було задоволено клопотання позивача та призначено по справі судову почеркознавчу експертизу. Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 19.05.2020 року ця ухвала була скасована, оскільки суд першої інстанції не обґрунтував свої висновки з приводу необхідності призначення саме повторної експертизи та не навів мотивів для її призначення. Також ухвалою Василівського районного суду від 03.02.2021 року позивачу було відмовлено у задоволенні нової почеркознавчої експертизи. Позивач вважає, що за наявності в матеріалах справи нових

вільних зразків підпису відповідача ОСОБА_4 , які містяться в оригіналі технічної документації із землеустрою під будинком останього, щодо яких у сторін по справі відсутні сумніви, висновок судової почеркознавчої експертизи № 294-19 від 03.06.2019 року є неповним і не може бути визнаний належним та допустимим у справі.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заперечувала, щодо заявленого клопотання представника позивача про проведення у справі додаткової судово-почеркознавчої експертизи, обґрунтовуючи тим, що в матеріалах справи міститься висновок судової почеркознавчої експертизи № 294-19 від 03.06.2019 року, який обґрунтований, відповідь на поставлене питання є чіткою та зрозумілою. Крім того, на дослідження експерту були надіслані всі матеріали цивільної справи і вони при дослідженні враховувались експертом. Даний висновок є первинним та був призначений відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача не підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, в підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

Як закріплено у ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Серед джерел доказів, відповідно до ст. 76 ЦПК України є висновок експерта.

Досягнення завдань цивільного судочинства забезпечується, зокрема, за допомогою доказування - одного із основоположних елементів правосуддя.

Відповідно до вимог ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

За змістом ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.103 ЦПК суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється статтями 103-113 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу» та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року №1950/5).

Відповідно до ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Згідно Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 року №1950/5, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести

додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

Як роз`яснено у п.п. 10-11 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові. У випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою.

Таким чином, згідно аналізу наведених норм, додаткова судова експертиза призначається у випадку неповноти або неясності висновку експерта, а повторна - лише у разі обґрунтованих сумнівів у правильності висновку експерта та порушень у її проведенні.

Згідно роз`яснень п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» при перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з`ясувати: чи було додержано вимоги законодавства при призначенні та проведенні експертизи; чи не було обставин, які виключали участь експерта у справі; компетентність експерта і чи не вийшов він за межі своїх повноважень; достатність поданих експертові об`єктів дослідження; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою суду від 11 березня 2019 року клопотання представника відповідача ОСОБА_2 було задоволено частково та по справі було призначено судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання:

1) Ким саме, ОСОБА_4 чи іншою особою, виконано підпис від імені ОСОБА_4 в оригіналі розписки від 15.04.2016 року?

Проведення експертизи було доручено експертам Запорізького відділення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз, розташованого за адресою: 69063, м. Запоріжжя, вул. Олександрівська, буд. 13 та експерта було попереджено про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Для дослідження експерту були направлені: оригінал розписки, експериментальні зразки підпису та почерку ОСОБА_4 , оригінали документів акт виконаних робіт від 02.04.2013 року, договір № 3750 про надання послуг з газопостачання від 14.03.2016 року, акт повторної перевірки димових та вентиляційних каналів від 29.03.2017 року, технічне завдання на розробку технічної документації щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі гр. ОСОБА_4 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва від 10.10.2013 року, кадастровий план земельної ділянки, заява про виконання робіт по виготовленню технічної документації від 10.10.2013 року (том №2 а.с.66-67).

У висновку експерта № 294-19 від 03 червня 2019 року, складеного за результати проведення судової почеркознавчої експертизи по матеріалам цивільної справи № 321/1260/17, зазначено, що підпис, виконаний від імені ОСОБА_4 та розміщений в оригіналі розписки від 15.04.2016 року, виконаний не ОСОБА_4 , а іншою особою (том № 2 а.с. 76-83).

Як зазначено в постанові Запорізького апеляційного суду від 19 травня 2020 року, якою було скасовано ухвалу Василівського районного суду Запорізької області від 21 січня 2020 року про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи, при проведенні первинної експертизи експерт Дніпропетровського науково-дослідного інститут судових експертиз Запорізького відділення була попереджена про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Експертне дослідження проведене відповідно до Закону України «Про судову експертизу» кваліфікованим судовим експертом, який має відповідну кваліфікацію. Висновок експерта №294-19 від 03 червня 2019 року за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи містить докладний опис проведеного дослідження та обґрунтований, чіткий висновок з поставленого питання.

Надані експерту документи та матеріали цивільної справи досліджувалися та були враховані експертом при проведенні експертизи.

Жодних доводів, які б свідчили про необґрунтованість висновку експерта, або суперечливість його

іншим матеріалам справи, або таких, які б викликали сумніви в його правильності, представником позивача ОСОБА_1 у клопотанні наведено не було. Належних доказів на підтвердження зазначених ним обставин, зокрема того, що ОСОБА_4 навмисно змінено експериментальні зразки підпису не надано. Більше того, експерементальні зразки підпису у ОСОБА_4 відбиралися у присутності позивача ОСОБА_3 .

За положеннями ч. 1 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Отже, позивач не був позбавлений можливості висловити свою думку щодо матеріалів, які надавалась експерту під час призначення судової почеркознавчої експертизи за клопотання ОСОБА_4 . Посилання представника позивача ОСОБА_1 , що для проведення первинної судово-почеркознавчої експертизи не надавалися документи, які були отримані пізніше з оригіналами підпису ОСОБА_4 , не є обставиною для призначення додаткової експертизи.

Враховуючи той факт, що в матеріалах справи міститься висновок судової почеркознавчої експертизи № 294-19 від 03.06.2019 року, який містить докладний опис проведеного дослідження та обґрунтований, відповідь на поставлене питання є чіткою та зрозумілою, на дослідження експерту були надіслані всі матеріали цивільної справи і вони при дослідженні враховувались експертом. Даний висновок є первинним та був призначений відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача про призначення додаткової судово-почеркознавчої експертизи задоволенню не підлягає.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 2, 103, 104, 108, 197, 252, 258, 260, 261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника позивача - ОСОБА_1 про призначення у справі додаткової судово-почеркознавчої експертизи відмовити.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає, проте відповідно до ст. 353 ЦПК України заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Василівського районного суду

Запорізької області С.П. Пушкарьова