У Х В А Л А

Іменем України

25 листопада 2021 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Сенюта В.О., перевіривши виконання вимог ст.ст. 174-177 ЦПК України за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будпроект» про зобов`язання здійснити нарахування податків та зборів із заробітної плати,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідача ТОВ «Будпроект» про зобов`язання здійснити нарахування податків та зборів із заробітної плати.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 22.10.2021 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

22.11.2021 року ОСОБА_1 подав заяву про звільнення від сплати судового збору, оскільки сума належного до сплати судового збору за подання позову - 1816,00 грн. перевищує 5 % від суми річного доходу за попередній 2020 рік.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» не передбачає підстав щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати для заявника.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

На обґрунтування заяви про звільнення від сплати судового збору, позивач посилається на довідку ДПС України за 2020 рік.

З наданої позивачем довідки за період з 1 кварталу 2020 року по 4 квартал 2020 року вбачається, що позивач отримував доходи у вигляді державної соціальної матеріальної допомоги та соціальної виплати з відповідних бюджетів.

Проте, вказана довідка не містить даних щодо отримання позивачем доходів за період з січня 2020 року по грудень 2020 року у розмірі 24800 грн., про отримання яких свідчить довідка про доходи № 731921.

Таким чином, суд приходить до висновку, що стороною заявника не надано доказів на підтвердження того, що розмір судового збору, який підлягає сплаті, перевищує 5 % розміру річного доходу заявника за попередній календарний рік.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про відмову заявнику у звільненні від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.3 частини 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання заяви позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.)

Згідно правової позиції Верховного Суду, що викладена у постанові від 28 листопада 2018 року вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Відповідно до положення ст.. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11350,00 грн.).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Враховуючи викладене, розмір судового збору становить 1816,00 грн. (908,00+908,00) який підлягає сплаті та додати до позовної заяви документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ст. 136, 177, 185 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будпроект» про зобов`язання здійснити нарахування податків та зборів із заробітної плати - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.О. Сенюта