18 травня 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Майдан С.І.,
за участю секретаря Романенко І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є у спільній сумісній власності,
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом про поділ майна, що є у спільній сумісній власності, свої вимоги обґрунтувала тим, що їй та відповідачу на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 23.06.2008 року належить на праві спільної сумісної власності квартира за адресою: АДРЕСА_2 . На теперішній час позивач бажає розпорядитися своєю часткою у спірній квартирі, проте домовитись із відповідачем у позасудовому порядку позивачу не вдалося. У зв`язку з необхідністю поділу майна, що є у спільній сумісній власності, позивач просить визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , іншу частку у розмірі 1/2 - залишити у власності відповідача ОСОБА_2 .
Ухвалою суду від 14.01.2019 року позивача звільнено від сплати судового збору, відкрито провадження за справою та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання.
Ухвалою суду від 31.01.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, надала повноваження представнику ОСОБА_3 , який в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, якою просив справу розглянути за відсутності позивача та його представника, наполягає на задоволенні позову, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, шляхом направлення судових повісток за місцем реєстрації відповідача.
Відповідно до ч.ч.1,3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відзив на позовну заяву не надав.
За таких обставин, враховуючи згоду представника позивача на слухання справи у відсутність відповідача, суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали цивільної справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Згідно свідоцтва про право власності від 23.06.2008 року, виданого Фондом комунального майна АДРЕСА_2 , належить на праві приватної, спільної сумісної власності ОСОБА_2 та члену його сім`ї ОСОБА_1 , що також підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 11.11.2008 року.
Заочним рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 26.07.2018 року за цивільною справою №766/5446/18 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення часток у спільній сумісній власності та усунення перешкод у користуванні майно задоволено частково, усунено перешкоди у користуванні майном ОСОБА_1 - 1/2 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом вселення ОСОБА_1 до квартири за адресою: АДРЕСА_2 , зобов`язано ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_1 у користуванні 1/2 частиною квартири за адресою: АДРЕСА_2 , в іншій частині позову відмовлено.
Постановою Херсонського апеляційного суду від 07.11.2018 року заочне рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 26.07.2018 року в частині відмови в задоволенні позовних вимог про визначення часток у спільній сумісній власності, припинення права спільної сумісної власності та визнання права спільної часткової власності залишено без змін. Постановою суду апеляційної інстанції встановлено, що враховуючи, що право власності позивача на 1/2 частину спірної квартири підтверджується належними правовстановлюючими документами та ніким не оспорюється, і позивач не заявляла позовних вимог про виділ своєї частки із майна, що є у спільній сумісній власності у суду були відсутні підстави для задоволення позовних вимог про визначення часток у спільній сумісній власності та припинення права спільної сумісної власності сторін на квартиру.
Згідно з ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно); майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності; право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом; спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.
Згідно ч.1 ст.368 ЦК України спільна власність двох чи більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.
Частинами 1 та 2 ст.369 ЦК України визначено, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. У разі вчинення одним із співвласників правочину щодо розпорядження спільним майном вважається, що він вчинений за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Згода співвласників на вчинення правочину щодо розпорядження спільним майном, який підлягає нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, має бути висловлена письмово і нотаріально посвідчена.
Частиною 2 статті 372 ЦК України встановлено, що у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.
Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
З урахуванням положень ст.372 ЦК України, суд дійшов висновку щодо задоволення позову та визнання права власності за позивачем на 1/2 частину спірної квартири та за відповідачем на 1/2 частину спірної квартири АДРЕСА_2 в порядку поділу майна, що перебуває у спільній сумісній власності.
Згідно ст.141 ЦПК України, у зв`язку з тим, що позивача було звільнено від сплати судового збору, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 704,80 гривень.
Керуючись ст.ст.12, 13, 76, 81, 89, 259, 263-265, 280-284, 355 ЦПК України, ст.ст.319, 355, 368, 369, 372 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є у спільній сумісній власності задовольнити.
В порядку поділу майна, що перебуває у спільні сумісній власності, визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІН: НОМЕР_1 ) право власності на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .
В порядку поділу майна, що перебуває у спільні сумісній власності, визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІН: НОМЕР_2 ) право власності на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІН: НОМЕР_2 ) користь держави судовий збір у сумі 704,80 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: С.І.Майдан