справа №619/1570/21
провадження №2/619/794/21
Рішення
іменем України

11 травня 2021 року
Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Носачової І.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження
цивільну справу № 619/1570/21,
ім`я (найменування) сторін:
відповідач: Солоницівська селищна рада,
вимоги позивача: про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом.
Виклад позиції позивача.
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просить визнати за нею право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, що розташовані по АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом, після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що згідно свідоцтва про право власності від 12.04.1998, ОСОБА_3 належить Ѕ частина зазначеного житлового будинку з надвірними будівлями, як спільно придбане майно подружжя та Ѕ частина їй належить в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . За життя ОСОБА_3 склала заповіт від 04.11.1988, яким заповіла ОСОБА_2 вищевказаний будинок та з того часу її мати мешкала у будинку разом зі своєю сім`єю. Її мати ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , а батько ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . Спадщину після смерті матері прийняла вона та її рідний брат ОСОБА_6 , шляхом спільного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Право власності на спадкове майно не оформляли. Її брат ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , інші спадкоємці відсутні.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
Згідно ухвали суду від 30.03.2021 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 21.04.2021.
Ухвалою суду від 21.04.2021 закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті на 11.05.2021.
Представник відповідача Солоницівської селищної ради Харівського району Харківської області у судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи без його участі, не заперечує проти задоволення позову за умови доведення позову позивачем у суді.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, у наданій заяві просить справу розглядати за її відсутності, позов підтримує.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Фактичні обставини встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
Судом установлено, що житловий будинок з надвірними будівлями АДРЕСА_1 належить в цілому ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину від 12.04.1988, виданого ОСОБА_7 , державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори, р.№1514 та свідоцтва про право власності від 12.04.1988, виданого Задоріною Т.В., державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори, р. №1512 (а.с. 22).
ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть (а.с. 26).
ОСОБА_3 04.11.1988 було складено заповіт, посвідчений державним нотаріусом Георгієвою Л.Р., зареєстрований в реєстрі за №1678, відповідно до якого все майно, яке на день смерті їй належить, де б таке не знаходилось і з чого б воно не складалося, у тому числі житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 заповідає ОСОБА_2 (а.с. 25).
Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Статтею 1233 ЦК України передбачено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Згідно зі ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Як вбачається з даних будинкової книги ОСОБА_2 була зареєстрована у спадковому житловому будинку АДРЕСА_1 з 19.07.1996 (а.с. 40-44).
Згідно даних Дергачівської державної нотаріальної контори після смерті ОСОБА_3 заяв про прийняття спадщини чи відмову від спадщини не надходило, спадкова справа не заводилася (а.с. 55).
Отже, ОСОБА_2 вважається такою, що прийняла спадщину за заповітом.
ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , її чоловік ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , а син ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_9 , про що свідчать копії свідоцтв про смерть (а.с. 30-32).
Враховуючи, що заповіт від імені ОСОБА_2 відсутній, що підтверджено інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №64256626 від 07.04.2021, має місце спадкування за законом (а.с. 56).
Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
ОСОБА_1 являється спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 , оскільки є донькою померлої, що підтверджено копією свідоцтва про народження, де в графі мати зазначена « ОСОБА_2 » (а.с.23), зміна прізвища з ОСОБА_8 на ОСОБА_1 підтверджується копією свідоцтва про шлюб (а.с. 24).
Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Отже, ОСОБА_1 постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, тому вважається такою, що прийняла спадщину.
Згідно повідомлення Дергачівської державної нотаріальної контори від 07.04.2021 за №642/01-16, після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , згідно перевірених алфавітних книг обліку спадкових справ з дня смерті та по теперішній час до Дергачівської державної нотаріальної контори в шестимісячний термін заяв про прийняття спадщини чи про відмову від спадщини не надходило, спадкова справа не заводилась. Свідоцтва про право на спадщину не видавались.
Як передбачено ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Згідно роз`яснень, які містяться в п. 22 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Постановою приватного нотаріуса Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Смоляною В.В. від 16.02.2021, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 38).
Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Частиною 3 ст. 1296 ЦК України передбачено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Тлумачення вищевказаних норм свідчить, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини» й пов`язує з виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державної реєстрації права.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.08.2019 у справі №523/3522/16-ц.
Враховуючи, що померла ОСОБА_2 на момент смерті не одержала свідоцтво про право на спадщину та не здійснила державної реєстрації права, але дане майно входить до складу спадщини, яку позивач прийняла у встановленому законом порядку, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню у повному обсязі.
Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.
Керуючись ст. ст. 7, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд
ухвалив:
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається Харківському апеляційному суду протягом тридцяти днів з дня оголошення рішення відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України через Дергачівський районний суд Харківської області.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відповідно до ч. 3 розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Солоницівська селищна рада, Код , місцезнаходження: Харківська область, Харківський район, смт Солоницівка, вул. Визволителів, 6.

Повний текст рішення складено 20.05.2021.

Суддя І. М. Нечипоренко