Справа №295/5190/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2021 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира в складі:

головуючої - судді Семенцової Л.М.,

за участі секретаря - Ковальчук М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2021 року позивач звернулася до суду з указаним позовом, посилаючись на те, що під час оформлення спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , вона знайшла серед документів матері заповіт свого батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . В заповіті, який був складений 15.03.2012 року, батько заповів їй свою 1/3 частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини позивач не зверталася, оскільки не знала про існування заповіту та вважала, що його частка в квартирі перейшла у власність її матері, яка проживала з ним. Про заповіт вона дізналася лише в листопаді 2020 року. Для прийняття спадщини вона звернулася до нотаріуса, однак у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.11.2020 року нотаріусом зазначено, що заява про прийняття спадщини неподана у встановлений законом термін.

Тому позивач просить визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька ОСОБА_3 .

Ухвалою Богунського районного суду міста Житомира від 04.08.2021 року витребувано в приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горкуші Ольги Леонідівни належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведену до майна ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Представник позивача та представник відповідача у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. У поданій до суду заяві представник позивача просить розглядати справу в його відсутності та вказав про підтримання позовних вимог, а представник відповідача направив до суду клопотання, у якому зазначив про розгляд справи в його відсутності.

Процесуальне право учасників справи про розгляд справи за їх відсутності унормовано в ч. 3 ст. 211 ЦПК України, згідного чого якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Судовий розгляд цієї справи здійснено на підставі наявних у суду матеріалів, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу у їхній відсутності.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 18.12.2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції. Померлий є батьком позивача згідно копій свідоцтва про її народження серії НОМЕР_2 від 09.08.1979 року. Після укладення шлюбу між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 24.10.1998 року прізвище позивача було змінене на « ОСОБА_6 » згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 .

15.03.2012 року ОСОБА_3 зробив заповітне розпорядження, яким належну йому частину квартири АДРЕСА_2 він заповів позивачу. Заповіт був посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Житомирської області нотаріусом Клименюк Н.Б. та зареєстрований у реєстрі за № 268.

На звернення позивача 20.11.2020 року до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гаркушою О.Л. 20.11.2020 року винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії та відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з причини пропуску строку встановленого ст. 1270 ЦК України для подання заяви про прийняття спадщини та узв`язку з відсутністю документів, які б підтверджували постійне спільне проживання заявника та померлого.

До спадкового майна належить 1/4 частини квартири АДРЕСА_2 , підтвердженням чому є свідоцтво про право власності на житло № 16202 від 26.01.1995 року, видане віддідом приватизації державного житлового фонду Житомирської міської ради.

Із копій матеріалів спадкової справи № 46/2020 до майна померлого ОСОБА_7 встановлено, що до нотаріуса також була подана заява сином спадкодавця ОСОБА_8 20.11.2020 року, в якій він повідомив про те, що йому відомо про наявність заповіту від 15.03.2012 року на ім`я ОСОБА_1 , ним свідомо пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини та до суду звертатися із заявою про його продовження він не буде, на спадщину не претендує.

Мати позивача ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зазначено в свідоцтві про смерть серії НОМЕР_5 , виданому 18.08.2020 року Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький).

Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року в справі № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Досліджені судом докази дають можливість зробити висновок, що позивач заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини не подала, як і не вчинила інших дій з прийняття спадщини у встановлений законом строк, оскільки на час відкриття спадщини не проживала із спадкодавцем та не знала про існування заповіту, складеного на неї ОСОБА_8 15.03.2012 року. Позивач вважала, що спадщину після смерті ОСОБА_8 прийняла її мати ОСОБА_8 , яка проживала з ним. Інших спадкоємців, які у визначений законом строк вчинили будь-які дії, що свідчать про прийняття ними спадщини після смерті ОСОБА_8 , ні за заповітом, ні за законом на вказане спадкове майно немає.

З огляду на те, що позивач про наявність заповіту, складеного на її ім`я, дізналася поза межами строку, передбаченого ч. 1 ст. 1270 ЦК України, а також за відсутності повідомлення спадкоємця за заповітом відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про нотаріат» про відкриття спадщини, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 12, 76-81, 259, 263-268, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 додатковий строк тривалістю три місяці для подання нею до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач:ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_6 ).

Відповідач: Житомирська міська рада (адреса: 10014, м. Житомир, майдан С.П. Корольова, 4/2, ).

Суддя Л.М. Семенцова