Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/321/21
провадження №2-з/624/12/21
УХВАЛА

іменем України

смт. Кегичівка 09 червня 2021 року

Кегичівський районний суд Харківської області, у складі

головуючого-судді Куст Н.М.,

з участю секретаря судового засідання Проскурні Л.М.,

справа №624/321/21,

позивач: Приватно-орендне сільськогосподарське підприємство «Рояківка»,

представник позивача: Михайлов Володимир Леонідович,

відповідач: ОСОБА_1 ,

відповідач: ОСОБА_2 ,

представник відповідача: ОСОБА_3 ,

третя особа: Виконавчий комітет Первомайської міської ради Харківської області,

суть вимог: про зустрічне забезпечення.

ВСТАНОВИВ:

Питання, що вирішуються ухвалою.

В провадженні Кегичівського районного суду Харківської області перебуває цивільна справа за позовом ПОСП «Рояківка» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Первомайської міської ради Харківської області про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки, скасування рішень державного реєстратора.

Ухвалою від 26 квітня 2021 року заяву ПОСП «Рояківка» в особі представника Михайлова В.Л. до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Первомайської міської ради Харківської області про забезпечення позову задоволено та заборонено ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії, спрямовані на знецінення, знищення, пошкодження, переміщення (у тому числі шляхом проведення сільськогосподарських робіт з дискування, боронування, культивації, оранки, збору врожаю, тощо) сільськогосподарських посівів (врожаю) 2020-2021 років на земельній ділянці загальною площею 4,53 га, кадастровий номер :08:004:0116, яка знаходиться на території Рояківської сільської ради Кегичівського району Харківської області.

08 червня 2021 року представник відповідача та відповідач звернулися до суду з заявою про зустрічне забезпечення, в якій просила застосувати зустрічне забезпечення позову шляхом внесення приватно-орендним сільськогосподарським підприємством «Рояківка» на депозитний рахунок Кегичівського районного суду Харківської області грошових коштів у розмірі 141375,60 грн.

В обґрунтування своєї заяви вказують, що вжиття наведених вище заходів забезпечення позову може призвести до псування або ж знищення врожаю, який очікується на земельній ділянці кадастровий номер :08:004:0116, що завдасть збитків ОСОБА_2 , який на даний час є орендарем цих ділянок, або ж іншій особі, яка має право на майбутній врожай та при цьому зважаючи на чинність та дійсність договорів оренди цих ділянок, укладених між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не надасть позивачу законного права здійснити збір вражаю та обробку земельних ділянок до вирішення спору.

02 квітня 2021 року ОСОБА_2 посіяв на вказаній вище земельній ділянці ячмінь в кількості 1 тони. Даний факт не оспорюється позивачем та підтверджується витягом з ЄРДР по кримінальному провадженні за №0000031 відкритого за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України та закритого за ч.1 ст. 284 КПК України.

Станом на 07 червня 2021 року ціна на ячмінь за 1 тону становить 6228 грн, загальна площа земельної ділянки 4,5334 га.

Середній запланований врожай (від 40-60 ц/га) 50 центнерів з гектара.

Розрахунок збитків (50 ц/га х 4,5354 га = 226,67 ц; 226,67 ц = 22,7 т; 6228 грн х 22,7 т = 141375,60 грн).

Таким чином, в зв`язку з вжиттям наведених вище заходів забезпечення позову ОСОБА_2 понесе збитки у вигляді не отриманого врожаю в розмірі 141375,60 грн.

Сторони в судове засідання не викликалися.

Суд визнав можливим розглянути клопотання про зустрічне забезпечення без участі учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає її розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксація судового засідання з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд дослідивши матеріали цивільної справи дійшов висновку, що у задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення слід відмовити з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 12 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. При цьому сторона самостійно несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Обов`язок доведення своєї позиції за допомогою належних та допустимих доказів міститься і в ст. 81 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторін, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про зустрічне забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до зустрічного забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Обставин, які б свідчили про необхідність обов`язкового зустрічного забезпечення позову, визначених положеннями ч.3 ст.154 ЦПК України, представник заявника не наводить.

Крім того, суд бере до уваги той факт, що відповідачами 12 травня 2021 року було подано апеляційну скаргу на ухвалу суду про забезпечення доказів.

Відомості про результати розгляду відсутні.

Приймаючи до уваги, що позивач має зареєстроване місцезнаходження на території України, враховуючи зміст правовідносин, що виникли між сторонами, з огляду на обраний вид забезпечення позову, який не впливає на матеріальний стан відповідачів, не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування, враховуючи відсутність доказів завдання відповідачу збитків, внаслідок вжиття заходів забезпечення позову відносно спірної земельної ділянки, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд доходить висновку про відмову у задоволенні заяви про застосування заходів зустрічного забезпечення позову.

На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 149-154,259,260,353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову по справі за позовом приватно-орендного сільськогосподарського підприємства «Рояківка» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Первомайської міської ради Харківської області відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду Харківської області через Кегичівський районний суд Харківської області відповідно до пп.15.5 п.15 Перехідних положень.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвали суду, які оформлюються окремим процесуальним документом, постановляються в нарачій кімнаті. Ухвали суду, постановлені окремим процесуальним документом, підписуються суддею і приєднуються до справи.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Н.М. Куст