Справа № 202/2198/20
Провадження № 2/202/228/2021
07 травня 2021 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська
головуючої судді Бєсєди Г.В.
за участю секретаря Голобородько О.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -
До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська звернувся представник акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.
В обґрунтування позовної заяви зазначає, що відповідно до кредитного договору від 06.08.2015 року ОСОБА_3 надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_3 помер. Станом на 06.08.2015 року заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором становить 7 074, 83 грн., яка складається з 2 476, 21 грн. - заборгованість за тілом кредиту; 4 598, 62 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредитом. Позивач направив претензію кредитора до Шостої дніпровської державної нотаріальної контори. Позивач вважає, що відповідач прийняв спадщину, до складу якої входять кредитні зобов`язання померлого позичальника, оскільки на час відкриття спадщини відповідачі постійно проживали з спадкодавцем - позичальником і протягом шести місячного строку від дня відкриття спадщини не відмовилися від її прийняття, посилаючись на положення частини третьої статті 1268 ЦК України. Просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість у розмірі 7 074, 83 грн.
У судове засідання представник позивача не з`явився, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи в його відсутність, у якій проти винесення судом заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлялася про час і місце розгляду справи, причину неявки не повідомив, відзив на позов не надав, у зв`язку з чим судом проведено заочний розгляд справи на підставі наявних доказів.
ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.
Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку, що позов акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом встановлено, що 06.08.2015 року ОСОБА_1 підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку, згідно якої виявила бажання отримати кредитний ліміт за платіжною карткою «Універсальна».
ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 21.05.2018 року Індустріальним районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 546.
На підтвердження своїх вимог до матеріалів справи позивач надав виписку з особового рахункута розрахунок, згідно з яким вбачається, що станом на дату смерті заборгованість у позичальника перед позивачем виникла заборгованість у розмірі 7 074, 83 грн.
Банк звернувся до Шостої дніпровської державної нотаріальної контори з претензією кредитора від 20.08.2018 року з листам-претензією до спадкоємців позичальника ОСОБА_3 .
Згідно з матеріалів спадкової справи № 310/2018 року свідоцтво про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_3 було видано ОСОБА_2 .
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За змістом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).
Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, визначені у частинах третій, четвертій статті 1268, статті 1269 ЦК України.
Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину і не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця.
Враховуючи, що після смерті ОСОБА_3 спадщину прийняла ОСОБА_2 вона є належним відповідачем у справі.
Позивач з позовними вимогами у цій справі до ОСОБА_2 не звертався, клопотання про залучення до участі у справі у якості співвідповідача не подавав, тому, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк», оскільки позов пред`явлено до неналежного відповідача.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову, що узгоджується з правовим висновком викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18).
При цьому, позивач не позбавлена права звернутись до суду із відповідним позовом до ОСОБА_2 , для захисту своїх прав.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат та зважаючи на відмову у задоволенні позову, суд у відповідності до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України покладає такі на позивача.
Керуючись ст. ст. 12, 81, 82, 263-265, 280-281, 354 ЦПК України, суд, -
У задоволенні позовної заяви акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про стягнення заборгованості- відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або через Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи) протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: Г.В. Бєсєда