Дата документу 01.12.2021 Справа № 937/7282/19
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 937/7282/19 Головуючий у 1 інстанції
№ провадження 22-ц/807/3734/21 Іваненко О.В.
Доповідач: Бєлка В.Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2021 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого: Бєлки В.Ю.

Суддів: Крилової О.В.

Онищенкf Е.А.

За участю секретаря: Книш С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Драпака Дмитра Анатолійовича на ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 08 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист гідності, честі та ділової репутації фізичних осіб,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, який в ході розгляду справи був неодноразово уточнений, до ОСОБА_1 про захист гідності, честі та ділової репутації фізичних осіб, в якому просив суд визнати недостовірною та такою, що порушує права ОСОБА_2 на повагу до його гідності, честі та недоторканість ділової репутації, наступну інформацію, розповсюджену ОСОБА_1 в засобах масової інформації, Інтернет мережі, письмову в скаргах керівникам УСБУ України та Запорізькій області «начальник СБУ Мелітополя ОСОБА_2 кришує банду в місті Мелітополі, за його вказівками вимагають гроші в підприємців». Зобов`язати ОСОБА_1 спростувати поширену інформацію відносно ОСОБА_2 недостовірну інформацію, шляхом озвучення ОСОБА_1 засобам масової інформації, в Інтернет ресурсах, написання письмових заяв на ім`я Президента України, Керівництву СБУ України та Запорізької області, публічно принести вибачення перед ОСОБА_2 , протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили судового рішення в даній справі, наступного тексту спростування: « ОСОБА_2 жодним чином не відноситься до кримінальних угрупувань та не контролює їх діяльність в місті Мелітополі. Твердження про зв`язок ОСОБА_2 з кримінальними угрупуваннями мною надувані та не містять в собі жодного підгрунття». Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 моральну шкоду за розповсюдження недостовірної інформації в розмірі 100 000,00 грн. та стягнути понесені судові витрати.

У грудні 2019 року ОСОБА_2 в особі представника адвоката Сивової Я.В. звернувся до суду з заявою про призначення судової семантико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи.

Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 10 лютого 2021 року по справі призначено судову семантико-текстуальну (лінгвістичну) експертизу.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 21 квітня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі представника Драпака Д.А. задоволено частково. Ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 10 лютого 2021 року скасовано, направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У липні 2021 року представник ОСОБА_2 - адвокат Сивова Я.В. звернулась до суду заявою про призначення судової семантико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи.

Заяву обґрунтовує тим, що скасування ухвали суду першої інстанції в постанові Запорізького апеляційного суду від 21.04.2021 обґрунтовано виключно тим, що заяву про призначення судової експертизи було подано після закриття підготовчого судового засідання, тобто з пропущенням процесуального строку на подачу такої заяви, клопотання про поновлення строку не заявлялось.

Ухвалою Верховного Суду від 14.06.2021 відмовлено у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Таким чином, позивач позбавлений можливості оскаржувати постанову Запорізького апеляційного суду і тому, з огляду на викладене в мотивувальній частині цієї постанови. вважає необхідним повторно звернутись з клопотанням про призначення судової експертизи, порушивши питання про поновлення процесуального строку для розгляду цього клопотання.

Зазначає, що посилання апеляційного суду на вимоги ст. 83 ч. 2 ЦПК України щодо обов`язку позивача подачі доказу, зокрема висновку судової експертизи разом з поданням позову є хибним, та таким, що суперечить вимогам матеріального та процесуального права з огляду на те, що призначення саме судової експертизи врегульовано статтями 103-104 ЦПК України, про що постановлюється судом ухвала.

Щодо права учасника подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення і експерт, який склав такий висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права та обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду передбачено ч. 1, 6 ст. 106 ЦПК України.

Однак норми діючого процесуального законодавства не обмежують права позивача виключно обов`язком надання висновку експерта разом з поданням позову і забороною окремо подавати заяву про призначення судової експертизи.

При розгляді цивільних справ даної категорії необхідно враховувати особливості розгляду справи, оскільки ч. 2 ст. 81 ЦПК України передбачено, що у справах про дискримінацію позивач зобов`язаний навести фактичні дані, які підтверджують, що дискримінація мала місце, а у разі наведення таких даних доказування їх відсутності покладається на відповідача.

Позивачем, з додержанням вимог ст. 83 ЦПК України, разом з позовом було подано до суду докази на підтвердження факту дискримінації з боку відповідача, однак в підготовчому судовому засіданні відповідачем та його представником не було заявлено про призначення судової лінгвістичної експертизи.

З огляду на це і з метою ефективного захисту порушених прав позивача, мною, як його представником до початку розгляду справи по суті було подано клопотання про призначення судової сематико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи.

В судовому засіданні 03.12.2019 року, до початку розгляду справи по суті, подана заява про призначення судової експертизи було підтримана мною, при цьому заявлено клопотання про відкладення розгляду цієї заяви про призначення судової сематико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи до закінчення судом дослідження доказів, оскільки в ході дослідження судом першої інстанції доказів у справі, підтверджувались фактичні дані, що дискримінація з боку відповідача мала місце.

В цьому ж судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та його представник погодились з доводами клопотання про відкладення розгляду заяви про призначення судової експертизи і за наслідками розгляду клопотання Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області постановив протокольну ухвалу про відкладення розгляду заяви про призначення судової сематико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи до закінчення судом першої інстанції дослідження доказів у справі.

В подальшому, в судовому засіданні 10.02.2021, після дослідження доказів суд першої інстанції, розглянув заяву про призначення судової сематико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи і своєю ухвалою Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області задовольнив заяву, призначивши судову експертизу із зупиненням провадження у справі.

Оскільки, як вказувалось вище, постановою Запорізького апеляційного суду від 21.04.2021 було скасовано вказану вище ухвалу суду про призначення експертизи і в мотивувальній частині судового рішення зазначено, що справу направлено для продовження розгляду, а саме вирішення процесуального питання про призначення вищезазначеної експертизи у цій справі, вважаю необхідним клопотати про поновлення процесуального строку для звернення з клопотанням про призначення судової експертизи.

Поважність пропуску строку для звернення з клопотанням про призначення судової сематико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи обумовлено тим, що всі докази, які позивач повинен був надати до закінчення підготовчого судового засідання на підтвердження існування фактичних даних, що дискримінація з боку відповідача мала місце, були подані своєчасно. Разом з тим, відповідач, нехтуючи обов`язком доказування їх відсутності, в підготовчому судовому засіданні не заявляв клопотання про призначення судової експертизи.

Разом з тим, в ході розгляду справи, відповідач ОСОБА_1 підтвердив, що дійсно він допускав ті висловлювання в адресу позивача, які стали приводом для звернення з цим позовом, складав письмові скарги саме того змісту, які наявні в матеріалах цивільної справи та скаржився Президентові України. Тобто він визнав викладені в позові фактичні обставини дискримінації, але заперечував, що його вислови та скарги є такими, що принижують честь, достоїнство та ділову репутацію позивача.

З огляду на таке, позивач вимушений вже на цій стадії розгляду справи доводити суду, що з боку відповідача відбувалось порушення його немайнових прав.

Враховуючи вищенаведене, просить суд поновити процесуальний строк для звернення з клопотанням про призначення судової семантико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи.

Щодо суті клопотання про призначення судової експертизи, то як зазначалося в позові, відповідач ОСОБА_1 на протязі року акцентує увагу жителів міста Мелітополя, що я , як начальник МВ УСБУ в Запорізькій області всяким чином замішаний в кримінальних угрупованнях, що під моїм керівництвом працюють кримінальні угрупування в місті Мелітополі.

Відповідач систематично пише скарги моєму керівництву, в яких вказує на те, що я «кришую банду в місті Мелітополі, за моїми вказівками вимагають гроші в підприємців», ініціює збір громадян під приміщення суду, вручивши їм плакати аналогічно вказаному вище тексту, і сам стоїть з плакатом, текст якого порочить мою честь, гідність та ділову репутацію. В ході цих мітингів в приміщенні Мелітопольського міськрайонного суду відповідач публічно висловлює неправдиву, ганебну інформацію стосовно мене, як начальника Мелітопольського відділу УСБУ в Запорізькій області, зміст якої аналогічний тестам скарг та текстам на плакатах. Крім того, відповідач надає інтерв`ю в офіційних виданнях, поширюючи недостовірну інформацію, яка ганьбить гідність, честь та ділову репутацію. Так, під час несанкціонованого мітингу, організатором якого був відповідач, біля будівлі Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області час ініційованих ним мітингів в приміщенні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області, надрукована на плакатах, які тримають учасники мітингів та він особисто з текстом «ОСОБА_2 начальник СБУ хватит крышевать ОПГ».

Також під час робочого візиту Президента України ОСОБА_4 до м. Запоріжжя, який відбувався 18.07.2019 ОСОБА_1 звернувся до Президента України зі словами «Начальник Мелитопольського СБУ вымогает деньги ….. ОСОБА_1 », що підтверджується наявною в матеріалах цивільної справи відеозапису робочого візиту Президента України до м. Запоріжжя з ІНФОРМАЦІЯ_1 по ІНФОРМАЦІЯ_2 відеозапису).

З метою повного з`ясування обставин, що мають суттєве значення для справи та всебічного розгляду справи вважає необхідним проведення судової семантико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи.

Враховуючи вищенаведене керуючись ст. 43, 103 ЦПК України просить суд призначити судову семантико-текстуальної (лінгвістичної) експертизу, проведення якої доручити експертам Харківського науково-дослідницького інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Золочівська, 8а

На вирішення експерта поставити наступні питання:

1. Чи містить виступ ОСОБА_1 , починаючи зі слів «Начальник Мелитопольского СБУ вымагает деньги і завершуючи словами « ОСОБА_1 » (з ІНФОРМАЦІЯ_1 по ІНФОРМАЦІЯ_2 відеозапису робочого візиту Президента України до м. Запоріжжя) на зустрічі в ході робочого візиту Президента України ОСОБА_4, який відбувався 18.07.2019 характеристику (негативну або позитивну оцінку) конкретних осіб та їх діяльності?

2. Чи містить виступ ОСОБА_1 , починаючи зі слів «Начальник Мелитопольского СБУ вымагает деньги ….. і завершуючи словами « ОСОБА_1 » (з ІНФОРМАЦІЯ_1 по ІНФОРМАЦІЯ_2 відеозапису робочого візиту Президента України до м. Запоріжжя) на зустрічі в ході робочого візиту Президента України ОСОБА_4, який відбувався 18.07.2019 є твердженням, що має фактологічний характер чи оціночним судженням, власною думкою та сатиричним висловлюванням автора виступу?

3. Чи міститься в мовленні ОСОБА_1 (визначеному у питанні першому) інформація негативного характеру щодо ОСОБА_2 ?

4. Чи є текст плакату, який тримав ОСОБА_1 в ході мітингу біля будівлі Мелітопольського міськрайонного Запорізької області «ОСОБА_2 начальник СБУ хватит крышевать ОПТ» фактичним твердженням або оціночним судженням?

5. Чи міститься в тексті плакату, який тримав ОСОБА_1 в ході мітингу біля будівлі Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області «ОСОБА_2 начальник СБУ хватит крышевать ОПТ» інформація негативного характеру щодо ОСОБА_2 ?

Оплату за проведення судової семантико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи покласти на позивача.

Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 08 липня 2021 року заяву про поновлення процесуального строку представнику позивача - адвокату Сівової Я. В. для подання клопотання про призначення судової семантико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи задоволено.

Поновлено процесуальний строк представнику позивача - адвокату Сівової Я. В. для подання клопотання про призначення судової семантико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи.

Клопотання адвоката Сивової Яни Віталіївни, яка діє в інтересах позивача ОСОБА_2 про судову семантико-текстуальну (лінгвістичну) експертизу по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист гідності, честі та ділової репутації фізичних осіб - задоволено.

Призначено у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист гідності, честі та ділової репутації фізичних осіб, судову семантико-текстуальну (лінгвістичну) експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

1.Чи містить виступ ОСОБА_1 , починаючи зі слів «Начальник Мелитопольского СБУ вымагает деньги ….. і завершуючи словами « ОСОБА_1 » (з ІНФОРМАЦІЯ_1 по ІНФОРМАЦІЯ_2 відеозапису робочого візиту Президента України до м. Запоріжжя) на зустрічі в ході робочого візиту Президента України ОСОБА_4, який відбувався 18.07.2019 характеристику (негативну або позитивну оцінку) конкретних осіб та їх діяльності

2.Чи містить виступ ОСОБА_1 , починаючи зі слів «Начальник Мелитопольского СБУ вымагает деньги ….. і завершуючи словами « ОСОБА_1 » (з ІНФОРМАЦІЯ_1 по ІНФОРМАЦІЯ_2 відеозапису робочого візиту Президента України до м. Запоріжжя) на зустрічі в ході робочого візиту Президента України ОСОБА_4, який відбувався 18.07.2019 є твердженням, що має фактологічний характер чи оціночним судженням, власною думкою та сатиричним висловлюванням автора виступу?

3.Чи міститься в мовленні ОСОБА_1 (визначеному у питанні першому) інформація негативного характеру щодо ОСОБА_2 ?

4.Чи є текст плакату, який тримав ОСОБА_1 в ході мітингу біля будівлі Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області «ОСОБА_2 начальник СБУ хватит крышевать ОПГ» фактичним твердженням або оціночним судженням?

5.Чи міститься в тексті плакату, який тримав ОСОБА_1 в ході мітингу біля будівлі Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області «ОСОБА_2 начальник СБУ хватит крышевать ОПГ» інформація негативного характеру щодо ОСОБА_2 ?

Проведення експертизи доручено експертам Харківського науково-дослідницького інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Золочівська, 8а.

Експертів попережено про відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

Згідно ст. 5 Закону України «Про судову експертизу», дозволено частково знищити надані об`єкти дослідження в межах, які необхідні для проведення дослідження.

Зобов`язано позивача ОСОБА_2 на вимогу експертів надати необхідну документацію для проведення експертизи.

Роз`яснено сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи покладено на позивача ОСОБА_2 .

У апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Драпак Д.А. зазначає, що ухвала суду постановлена з порушенням норм матеріального і процесуального права. Апеляційну скаргу мотивує тим, що судом проігноровані вимоги щодо перевірки обставини, якими представник позивача обґрунтувала поважність причин пропуску строку для подання клопотання про призначення експертизи, належними доказами. Залишилось поза увагою, що жодним доказом не доведено розголошення саме відповідачем зазначеної в позові «сформованої недостовірної інформації» та саме відносно позивача. Не враховано, що подання заяви про призначення експертизи з порушенням вимог ст.197 ЦПК України, є неналежним способом захисту порушень прав, є безпідставними та свідчать про зловживання позивачем та його представником своїми процесуальними правами, а тому ухвала прийнята поза межами повноважень суду, та такою, що прийнята з порушенням принципу правової (юридичної) визначеності. Просить скасувати ухвалу суду і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вислухавши доповідь судді, пояснення осіб, що з`явилися, вивчивши апеляційну скаргу та матеріали справи, колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин, що мають значення у справі, необхідні спеціальні знання, і з`ясування даних обставин має визначальне значення для подальшого розгляду цивільної справи.

Встановлено, що в провадженні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист гідності, честі та ділової репутації фізичних осіб.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для призначення судової семантико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи, оскільки для правильного вирішення даної справи по суті спору немає необхідності спеціальних знань.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справа не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Положеннями ст. 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України учасники справи, зокрема, мають право подавати заяви та клопотання.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частиною другою статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Передбачене статтями 12, 13, 49 ЦПК України право сторін на подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості щодо обставин, які мають значення для вирішення справи, кореспондується з обов`язком суду сприяти здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Загальними вимогами процесуального права визначено обов`язковість установлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позову.

Отже, процесуальний обов`язок суду - належним чином дослідити поданий стороною доказ, перевірити його, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а у випадку незгоди з ним повністю чи частково - зазначити правові аргументи на його спростування і навести у рішенні, які саме перешкоди чиняться позивачу.

Зазначеного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року у справі №573/1677/18.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

При цьому, судова експертиза призначається лише в разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи.

У даному випадку сторони визнають всі обставини справи, суду першої інстанції необхідно лише надати оцінку чи є вказані вище висловлювання образливими для позивача чи оціночним судженням відповідача. При цьому слід, користуватися своїм переконанням та усталеною практикою з розгляду справ цієї категорії.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Таким чином, місцевий суд, дійшов помилкового висновку про те, що із врахуванням доказів по справі, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

А відтак, в силу викладеного, колегія вважає, що ухвала суду підлягає скасуванню, у задоволенні заяви про призначення експертизи відмовити, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367,376,381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Драпака Дмитра Анатолійовича задовольнити.

Ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 08 липня 2021 року по цій справі скасувати. Прийняти постанову наступного змісту: « У задоволенні заяви ОСОБА_2 в особі представника адвоката Сивової Яни Віталіївни про призначення судової семантико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи відмовити».

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Дата складання повної постанови 06 грудня 2021 року.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий: В.Ю. Бєлка

Судді: О.В. Крилова

Е.А. Онищенко