Справа № 754/6063/21
У Х В А Л А

Іменем України

10 червня 2021 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Клочко І.В., при секретарі судового засідання Куценко Ю.В., за участю представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши в підготовчому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору державний нотаріус Другої Київської державної нотаріальної контори Погоріла Людмила Сергіївна, про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

19.04.2021р. до Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору державний нотаріус Другої Київської державної нотаріальної контори Погоріла Людмила Сергіївна, про визнання заповіту недійсним.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.04.2021р. визначено суддю Зотько Т.А. для розгляду вказаної справи.

Ухвалою суду від 23.04.2021р. відкрито провадження по вищевказаній справі та визначено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання по справі на 10 червня 2021р.

Ухвалою суду від 09 червня 2021р. задоволено самовідвід судді Зотько Т.А. та передано справу для повторного автоматизованого розподілу справи в порядку ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.06.2021р.визначено суддю Клочко І.В. для розгляду вказаної справи.

Ухвалою суду від 09 червня 2021р. прийнято до провадження судді Клочко І.В. цивільну справу 754/6063/21 та визначено здійснювати розгляд справи спочатку зі стадії підготовчого засідання, не змінюючи призначену дату підготовчого засідання, відповідно до ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 23 квітня 2021р.

В судовому засіданні при вирішенні питання про наявність відводів учасників справи, представник позивача зазначив, що відводу не заявлено, а представник відповідача повідомив, що про зміну складу суду, йому стало відомо за 15 хвилин до початку судового засідання, а тому підготувати письмову заяву про відвід складу суду не мав можливості. На даний час вважає, судом повинна бути врахована заява про зловживання позивачем своїми процесуальними правами та притягнення позивача до відповідальності. При цьому, зазначив, що у нього, як представника відповідача виникають сумніви в упередженості судді Клочко І.В.

З матеріалів, наявних в справі вбачається, що 08.06.2021р. до суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_2 про необхідність дотримання судом принципу рівності сторін у справі та неухильності дотриманні вимог ЦПК України (в контексті наявності родинних відносин у сторони спору з деякими працівниками Деснянського районного суду м. Києва) від 27.05.2021р.

У вказаній заяві представник відповідача - адвокат Любивець П.В. повідомляє суддю Зотько Т.А., що від сторони відповідача до нього надійшла інформація про те, що секретар судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В. є рідною донькою позивача у справі, а останню в свою чергу є колегою складу суду, який розглядає дану справу, а тому на підставі викладеного просить під час розгляду справи неухильно дотримуватись принципу рівності сторін у справі та інших вимог ЦПК України.

09.06.2021р. до керівника апарату Деснянського районного суду м. Києва суддя Клочко І.В. звернулась з поданням про забезпечення секретарем судового засідання при розгляді справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору державний нотаріус Другої Київської державної нотаріальної контори Погоріла Л.С., про визнання заповіту недійсним.

Отже, вважаю, що мною вчинені дії для уникнення будь-яких сумнівів в упередженості судді при розгляді вказаної справи, враховуючи, що ОСОБА_6 з 24 грудня 2020р. працює секретарем при розгляді справ суддею Клочко І.В. та є донькою позивача ОСОБА_3 .

Оскільки представник відповідача - адвокат Любивець П.В. в судовому засіданні повідомив, що у сторони відповідача наявні сумніви в упередженості судді Клочко І.В., у зв`язку з подачею позивачем позову 16.04.2021р. справа 754/6056/21 та аналогічного позову 19.04.2021р. справа 754/6063/21, вважаю за необхідне заявити самовідвід.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Виходячи із положень ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод і практики Європейського суду з прав людини, які є частиною національного законодавства і джерелом права, що підлягають застосуванню відповідно до ст.. 9 Конституції України, ст.. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини", суд має завжди бути "встановленим законом".

Це формулювання засвідчує принцип верховенства права, притаманний усій системі Конвенції та її протоколів. Адже правовий орган, що не є встановленим відповідно до законодавства, завжди буде позбавлений легітимності, яка вимагається у демократичному суспільстві для вирішення справ приватних осіб. Вислів "встановлений законом" стосується не лише законності самого існування суду, а й складу суддів при розгляді кожної справи (рішення у справах "Булут проти Австрії" від 22.02.1996 року, "Бускаріні проти Сан-Марино"). Термін "закон", про який ідеться в цьому положенні, стосується, таким чином, не лише законодавства щодо створення і компетенції судових органів, а й будь-якого іншого положення національного права, невиконання якого робить неправомірною участь одного або кількох суддів у розгляді справи. Тут йдеться, зокрема, про положення щодо повноважень, щодо несумісностей і щодо відводу суддів. (рішення у справі "Коем та інші проти Бельгії").

Недотримання судом зазначених положень означає в принципі порушення пункту 1 ст. 6 (справи "Цанд проти Австрії", заява № 7360/76, доповідь Комісії від 12.10.1978 року та "Россі проти Франції", заява № 11879/85, рішення комісії від 06.12.1989 року).

Про те, що термін "суд, встановлений законом", поширюється не лише на правову основу існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, звернуто також увагу Європейським судом з прав людини у справі "Сокуренко і Стригун проти України".

Суд, який розглядає справу, має бути "безстороннім" і "незалежним" за ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і засад цивільного судочинства.

Розглядаючи питання безсторонності з двох точок зору, Європейський Суд з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначив, що по-перше, йдеться про суб`єктивний підхід, для того щоб спробувати визначити переконання та особисту поведінку конкретного судді у конкретній обстановці. Зокрема, суд не повинен суб`єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання; особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне. По-друге, слід застосувати об`єктивний підхід, метою якого є пересвідчитися, чи надає суд необхідні гарантії, щоб зняти з цього приводу можливість будь-якого правомірного сумніву; крім того, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою (справи "Пуллар проти Сполученого Королівства" і "Томанн проти Швейцарії", а також "Екедемі Трейдинг ЛТД та інші проти Греції" і "Дактарас проти Литви").

Пунктом 2.5 «Бангалорських принципів поведінки судді» (схвалені резолюцією 2006/23 від 27 липня 2006 року) зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Статтею 15 Кодексу суддівської етики визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Вказане випливає з принципу об`єктивності, визначеному у Бангалорських принципах поведінки суддів, відповідно до яких об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків.

Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Пунктом 5 ч.1 ст.36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Враховується, що представником відповідача - адвокатом Любивець П.В. в заяві про необхідність дотримання судом принципу рівності сторін у справі та неухильному дотриманні вимог ЦПК України зазначено, що секретар судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В. є рідною донькою позивача у справі, а суддя Клочко І.В. є колегою складу суду, що дає підстави для висновку, що у сторони відповідача наявні сумніви, щодо об`єктивного розгляду справи суддею Зотько Т.А., та в судовому засіданні представником відповідача зазначено, що у останнього виникають сумніви в упередженості судді Клочко І.В.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі. Але не пізніше підготовчого ззасідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене та враховуючи практику Європейського Суду з прав людини, з метою уникнення чи запобігання у подальшому негативного ставлення сторони відповідача по даній справі до судді, вважаю за доцільне заявити самовідвід по цивільній справі 754/6063/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору державний нотаріус Другої Київської державної нотаріальної контори Погоріла Л.С., про визнання заповіту недійсним.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 36,37, 39, 40 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Прийняти самовідвід, заявлений головуючим суддею Клочко І.В. по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Державний нотаріус Другої київської державної нотаріальної контори Погоріла Людмила Сергіївна про визнання заповіту недійсним.

Матеріали цивільної справи 754/6063/21 за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Державний нотаріус Другої київської державної нотаріальної контори Погоріла Людмила Сергіївна про визнання заповіту недійсним, передати для повторного автоматизованого розподілу справи в порядку ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя