Провадження №2/760/5427/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 січня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Держави України, третя особа, на стороні відповідача Святошинський районний суд міста Києва про відшкодування шкоди заподіяної особі бездіяльністю суду, виражене в образах судом сторони судового розгляду,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Святошинського районного суду міста Києва з позовом до Держави України, третя особа, на стороні відповідача Святошинський районний суд міста Києва про відшкодування шкоди заподіяної особі бездіяльністю суду, виражене в образах судом сторони судового розгляду.

Розпорядженням Святошинського районного суду міста Києва щодо передачі справи №759/22196/20 для визначення підсудності від 10.12.2020 року, матеріали справи були передані до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22.12.2020 року було визначено Солом`янський районний суд м. Києва для забезпечення розгляду справи №759/22196/20.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 15.01.2021 зазначена цивільна справа передана в провадження головуючому судді Солом`янського районного суду м. Києва Усатовій І.А.

Позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди 10000000 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що згідно публічним даним Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань України https://usr.minjust.gov.ua/uа/freesearch: таких установ, як - «Верховна Рада України» та «Рада суддів України» - не існує. Звертатися у суди, у контексті ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» - не має сенсу, коли судову владу в Україні, у тому числі відповідача, підміняє анархічне злочинне угрупування - яке чинить окупацію території України, тому: написане клопотання відповідно до ст.22 ЦПК, на яку - згода відповідача не потрібна.

Зазначає, що відповідач, бездіяльністю суду, виражене в образах судом сторони судового розгляду - наніс моральну шкоду - образи відповідача задокументовані в ухвалі від 09.12.2020 року у справі №759/21778/20 у I інстанції Миколаєць. Ухвала від 09.12.2020 року у справі №759/21778/20 - це публічний документ. Посилаючись на вказане, третя особа ображає позивача, стверджуючи свій обман заявляючи, що позивач - ображає судову владу України; очевидна бездіяльність третьої особи - не перевірка фактичних даних з відкритих джерел, а саме в Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань України. 3і змісту ухвали від 09.12.2020 року у справі №759/21778/20 - очевидне обмеження у доступі до правосуддя, яке вчиняє третя особа, в наслідок не виконання цивільного процесуального кодексу. - третя особа, від імені відповідача, ображає позивача стверджуючи свій обман, а також, безпідставно оговорює позивача-використовуючи свій обман, як фактичні обставини. Відповідач, своїми діями, а саме в образах, оговорі, обмеженні у доступі до правосуддя Третьою особою, заподіяв моральну шкоду позивачу, яку позивач оцінює за звичайною формулою - «шкоду оцінює позивач, відповідно до моральних та етичних норм.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява (заява) за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України, оскільки позивачка не зазначила обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких вона звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги, відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

У разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, потерпіла особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

Так, статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно положень статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Так, звертаючись до суду з позовом, позивач вказує, що відповідач, бездіяльністю суду, виражене в образах судом сторони судового розгляду, що задокументовано в ухвалі від 09.12.2020, однак не вказує, в чому саме полягають образи. Разом з тим, позивач, у порушення положень ч.3 ст. 175 ЦПК України на підтвердження викладеного не зазначає доказів, які б обґрунтовували його позов та викладену в ньому позицію.

Крім того, на вимогу п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачеві потрібно зазначити до якого саме державного органу подано позов, та зазначити повне найменування, його місцезнаходження, поштовий індекс.

На виконання вимог п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачу необхідно зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Згідно вимоги п.7 ч.3 ст.175 ЦПК України, в позовній заяві не зазначенівідомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Відповідно до вимог п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач повинен надати перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Також, згідно вимог п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачу потрібнопопередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Більше того, позовна заява має вигляд твору на вільну тему, зі змісту якого взагалі не зрозуміло, з чим позивач звертається до суду та за захистом яких прав.

Таким чином, вивчивши позовну заяву суддя вважає, що заява подана з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачем не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості з`ясувати предмет спору та межі доказування.

Оскільки суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв`язків, то лише за умови зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 175 ЦПК України є підстави для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суддя приходить до висновку, що позовна заява повинна бути залишена без руху із наданням строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Керуючись Законом України "Про судовий збір", ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави України, третя особа, на стороні відповідача Святошинський районний суд міста Києва про відшкодування шкоди заподіяної особі бездіяльністю суду, виражене в образах судом сторони судового розгляду- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, шляхом подання нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Суддя Усатова І.А.