провадження №2/279/909/21
Справа № 279/1429/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" травня 2021 р.

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючого - судді Коваленко В.П. секретаря Комарової О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Коростень Житомирської області в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду цивільну справу № 279/1429/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у Рівненській області; Головного управління Державної казначейської служби України у Рівненській області , про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органами дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду - ,

В С Т А Н О В И В:

23 березня 2021 року позивач ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у Рівненській області; Головного управління Державної казначейської служби України у Рівненській області, в якому просив стягнути з Головного Управління Державної казначейської служби України у Рівненській області у відшкодування матеріальної шкоди завданої йому незаконним притягненням його до адміністративної відповідальності в розмірі 19790,40 гривень та моральної шкоди в розмірі 18736,32 гривні, за рахунок коштів Державного бюджету шляхом списання в безспірному порядку на його користь з відповідного казначейського рахунку Державного бюджету України.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 30.10.2020 поліцейським взводу №2 роти №1 батальйону УПП в Рівненській області Преварським Ю.В. було складено протокол серії ДПР 18 № 289409 за ч. 1ст.130 КУпАП відносно нього.Постановою судді Гощанського районного суду Рівненської області від 15.01.2021 по справі №557/1410/20 позивача визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.130 КУпАП та притягнуто до відповідальності у вигляді штрафу 10200 грн. з позбавленням права керування транспортним засобом строком на 1 рік.Постановою судді Рівненського апеляційного суду від 17.02.2021 постанову судді Гощанського районного суду Рівненської області від 15.01.2021 скасовано, провадження по справі закрито на підставі п.1ч.1ст.247 КУпАП.

Представник відповідача Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Рівненській області проти задоволення позовних вимог заперечив, надав до суду відзив на позовну заяву. Головне управління Державної казначейської служби України в Рівненській області надав суду відзив, в якому заперечив проти позову.

Перевіривши матеріали позову, суд приходить до наступного .

Судом встановлено, що 30 жовтня 2020 року поліцейським взводу №2 роти №1 батальйону УПП в Рівненській області лейтенантом поліції Преварським Юрієм Вікторовичем було складено протокол серії ДПР18 №289409 за ч.1ст.130 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

Постановою судді Гощанського районного суду Рівненської області від 15 січня 2021 року по справі № 557/1410/20 позивача визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.130 КУпАП , притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу 10200 гривень з позбавленням права керування транспортним засобом строком на 1 рік, стягнуто судовий збір .

Постановою судді Рівненського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року зазначену постанову скасовано, провадження по справі закрито. З тексту постанови апеляційного суду слідує, що у діях ОСОБА_1 відсутні склад і подія адміністративного право рушення передбачена ч.1ст.130 КУпАП.

Шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування , прокуратури або суду. (ст.1176 ЦК України )

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

При вирішенні спорів про відшкодування шкоди за статтями 1167, 1176 ЦК України доказуванню підлягає: факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками.Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Суд виходить з того, що складений працівником поліції протокол про адміністративне правопорушення не є актом, який встановлює, змінює чи скасовує норми права у відповідній сфері відносин, або породжує права і обов`язки для позивача. Протокол про адміністративне правопорушення є лише фіксацією порушення, яке виявлено працівником поліції, та відповідно до статті 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення є одним із джерел доказів та підставою для подальшого провадження у справі. Протокол, як доказ, підлягає оцінці при розгляді уповноваженою особою справи про адміністративне правопорушення і не може бути скасований.

Встановивши, що при складанні протоколу у відношенні позивача працівники поліції діяли в межах наданих їм повноважень відповідно до статей 255, 265-1 КУПАП та Закону України «Про національну поліцію», а доказів про визнання їх дій неправомірними позивачем не надано, як і не доведено факту завдання йому цими діями моральної шкоди та причинно-наслідкового зв`язку з протиправністю дій і завданням шкоди, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову, оскільки у даному випадку відсутні усі обов`язкові складові цивільно-правової відповідальності.

Посилання позивача на те, що протиправність та неправомірність дій працівників поліції щодо складання у відношенні нього протоколу про адміністративне правопорушення підтверджується постановою Рівненського апеляційного суду 17 лютого 2021 року про закриття провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1ст.130 КУпАП є необґрунтованими, оскільки вказаною постановою неправомірність дій працівників поліції щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення не встановлено. Рішення про встановлення факту неправомірності вищевказаних дій працівників поліції відсутнє.Зазначені висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27.06.2018 у справі № 640/17380/16-ц.

Суд не погоджується з доводами позивача ОСОБА_1 про наявність підстав для відшкодування йому моральної шкоди в зв`язку із складанням відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення працівником Управління патрульної поліції та перебування під судом, виходячи з наступного.

Статтею 23 Закону України «Про національну поліцію» встановлені основні повноваження поліції, яка відповідно до покладених на поліцію завдань: виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення; вживає заходів з метою виявлення адміністративних правопорушень; припиняє виявлені адміністративні правопорушення; вживає заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення адміністративного правопорушення; здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про адміністративні правопорушення або події; у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання; регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил Дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі. За змістом ст.30 вказаного закону поліція для виконання покладених на неї завдань вживає заходів реагування на правопорушення, визначені Кодексом Українипро адміністративні правопорушення та Кримінально процесуальним кодексом України , на підставі та в порядку, визначених законом. Поліція для охорони прав і свобод людини, запобігання загрозам публічній безпеці і порядку або припинення їх порушення також застосовує в межах своєї компетенції поліцейські превентивні заходи та заходи примусу, визначені цим Законом.

Про вчинення адміністративного правопорушення згідно ст.254 КУПАП складається протокол уповноваженою на те посадовою особою. Згідно ст.265-1 КУпАП у разі наявності підстав вважати, що водієм вчинено порушення, за яке відповідно до цього Кодексу може бути накладено адміністративне стягнення у вигляді позбавлення права керування транспортним засобом, працівник уповноваженого підрозділу тимчасово вилучає посвідчення водія до набрання законної сили постановою у справі про адміністративне правопорушення, але не більше ніж на три місяці з моменту такого вилучення, і видає тимчасовий дозвіл на право керування транспортними засобами. Про тимчасове вилучення посвідчення водія робиться запис у протоколі про адміністративне правопорушення.

Поліцейський взводу №2 роти №1 батальйону УПП в Рівненській області є працівником поліції та мав право складати протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1ст.130 КУпАП .Крім того, складений працівником поліції протокол про адміністративне правопорушення не є актом, який встановлює, змінює чи скасовує норми права у відповідній сфері відносин, або породжує права і обов`язки для позивача. Протокол про адміністративне правопорушення є лише фіксацією порушення, яке виявлено працівником поліції, та відповідно до ст.251 Кодексу України про адміністративне правопорушення є одним із джерел доказів та підставою для подальшого провадження у справі. Протокол, як доказ, підлягає оцінці при розгляді уповноваженою особою справи про адміністративне правопорушення і не може бути скасований.

За таких обставин суд приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_1 не надано належних та допустимих доказів, підтверджуючих неправомірність дій працівника Управління патрульної поліції при складанні відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1ст.130 КУпАП .

Позивач не довів належними та допустимими доказами те, що неправомірними діями чи бездіяльністю відповідачів йому завдана моральна шкода, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діями відповідачів та вини відповідачів в заподіянні моральної шкоди, не зазначив з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується, а тому суд відмовляє позивачу в задоволенні позовних вимог про стягнення з відповідачів матеріальної та моральної шкоди.

На підставі викладеного та керуючись ст. 263-268 ЦПК України , ст.ст. 1176, 1167 ЦК України , суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у Рівненській області; Головного управління Державної казначейської служби України у Рівненській області , про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органами дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду - відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду через Коростенський міськрайсуд протягом 30 ти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.П. Коваленко