Справа № 372/3546/21
Провадження 2-о-97/21
ухвала

Іменем України

12 листопада 2021 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Потабенко Л.В.

за участі секретаря Буртової О.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Держаний реєстратор прав на нерухоме майно в виконавчого комітету Обухівської міської ради Київської області Заболотна Людмила Анатоліївна, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та належність родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді перебуває вказана цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Держаний реєстратор прав на нерухоме майно в виконавчого комітету Обухівської міської ради Київської області Заболотна Людмила Анатоліївна, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та належність родинних відносин. Заявник просить встановити факт належності йому державного акту на право приватної власності на земельну ділянку, оскільки при зверненні до державного реєстратора йому було відмовлено у державній реєстрації прав на майно, так як в державному акті на право власності на земельну ділянку вказано « ОСОБА_3 », а по паспорту заявник « ОСОБА_4 ». Крім того, заявник просить встановити факт родинних відносин з його сином ОСОБА_2 , оскільки після смерті заявника у його сина можуть виникнуть труднощі при прийнятті спадщини, так як в паспорті заявника та заповіті вказано « ОСОБА_4 », а в його сина « ОСОБА_3 ».

Ухвало судді від 20 вересня 2021 року вищевказану цивільну справу прийнято до розгляду, призначено судове засідання.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, вимоги заяви підтримав в повному обсязі та просив задовольнити.

Заінтересована ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення заяви не заперечив.

Інші сторони в судове засідання не з`явились.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали вищевказаної цивільної справи, вважаю, що її необхідно залишити без розгляду, оскільки з вказаної заяви про встановлення факту вбачається спір про право.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме з рішень державного реєстратора Виконавчого комітету Обухівської міської ради від 11 червня 2021 року № 58698346; 58699654; 586979 (а.с.24-26) про відмову у державній реєстрації права власності підставою відмови у проведенні державної реєстрації є не тільки відмінність прізвища заявника у державному акті на право приватної власності на земельну ділянку та його прізвищем в паспорті, а й те, що при отриманні державними реєстраторами інформації з державного земельного кадастру про земельні ділянки з кадастровими номерами: :01:007:0036; :01:007:0037; :01:029:0026; ними було виявлено відсутність будь-яких відомостей про власника, окрім прізвища власника, що не відповідає прізвищу, зазначеному в державному акті, відсутність відомостей про податковий номер власника, його паспортні дані, місце проживання, графа документ, який є підставою для виникнення права власності також не заповнені, а наявні лише відомості про дату видачі державного акту серії КВ без номеру. Крім того, відомості про площу земельних ділянок, зазначених в державному акті не відповідають відомостям про площу земельних ділянок в Державному земельному кадастрі.

Частинами 1 і 2 ст. 315 ЦПК України передбачено перелік справ про встановлення факту, що підлягають розгляду в порядку окремого провадження, а також те що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Зміст цих правових норм відповідає положенням ст. 293 ЦПК України, яка визначає поняття окремого провадження, як виду непозовного цивільного судочинства.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК Україниокреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

На підставі ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Також слід зазначити, що пунктом 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Таким чином, процесуальний закон передбачає умови, за яких у окремому провадженні можуть бути встановлені факти, що мають юридичне значення, зокрема: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них повинні безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення; встановлення факту не пов`язано із вирішенням спору про право.

Системне тлумачення цих статей свідчить про те, що не підлягають розгляду в судовому порядку заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення, якщо законом визначено інший порядок їх встановлення.

Виходячи з наведеного прихожу до висновку, що заява ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Держаний реєстратор прав на нерухоме майно в виконавчого комітету Обухівської міської ради Київської області Заболотна Людмила Анатоліївна, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та належність родинних відносин підлягає залишенню без розгляду, оскільки вбачається спір про право, тому в даному випадку заява не підлягає розгляду в окремому провадженні, а заявнику слід звернутися до належного суду в порядку позовного провадження згідно норм ЦПК України.

Крім того, заявник просить встановити факт родинних відносин з його сином ОСОБА_2 , оскільки після смерті заявника у його сина можуть виникнуть труднощі при прийнятті спадщини, так як в паспорті заявника та заповіті вказано « ОСОБА_4 », а в його сина « ОСОБА_3 », то суд вважає за необхідне вказати наступне, що відповідно до ст. 4 ч.1 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а як вбачається зі змісту заяви права заявника жодним чином не порушені, оскільки спадкові правовідносини не виникли, а в разі їх настання ОСОБА_2 вправі звернутись з заявою про встановлення факту родинних відносин.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 293,294,315 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л А

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Держаний реєстратор прав на нерухоме майно в виконавчого комітету Обухівської міської ради Київської області Заболотна Людмила Анатоліївна, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та належність родинних відносин, залишити без розгляду.

Роз`яснити заявниці, що вона має право подати позов на загальних підставах.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.В. Потабенко