Справа № 161/8815/21
Провадження № 2/161/2721/21
У Х В А Л А

18 травня 2021 року Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Рудська С.М., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільному майні за вимогою співвласника, -

в с т а н о в и л а:

17.05.2021 року ОСОБА_1 через свого представника звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільному майні за вимогою співвласника.

Однак, вищевказана позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Як вбачається із позовної заяви ОСОБА_1 , останнім фактично було заявлено дві позовні вимоги, а саме: припинення права на частку у спільному майні (немайнова вимога) та про визнання права власності на майно (майнова вимога).

Разом з тим, позивачем було додано до свого позову документи, що підтверджують сплату судового збору за позовну вимогу немайнового характеру.

Згідно пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору встановлена на рівні 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, позовна заява також подана з порушенням п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме: у позовній заяві, про визнання права власності на майно, не вказана ціна позову, що в свою чергу унеможливлює достовірно встановити розмір судового збору який підлягає сплаті.

При цьому, ціна позову щодо вимоги про визнання права власності на нерухоме майно, відповідно до ч. 1 п. 9 ст. 176 ЦПК України, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, що належить фізичним особам на праві приватної власності, а тому, суд зазначає наступне.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014 року № 358.

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог даної Постанови, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією з таких спеціалізацій у межах напряму 1. «Оцінка об`єктів у матеріальній формі» і напряму 2. «Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності»

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (ст. 12 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

З огляду на те, що позовна заява не містить ціни позову та відсутній звіт про оцінку майна, що унеможливлює суд визначити ціну позову, а відтак відсутня можливість перевірки розміру судового збору, який підлягає сплаті позивачем при зверненні до суду із вимогою про визнання права власності на нерухоме майно, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Позивачу необхідно надати суду звіт про оцінку майна та квитанцію про сплату судового збору, який буле відповідати положенню пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір».

Оригінал платіжних документів позивачу необхідно представити в суд.

Таким чином, позивачці слід виправити недоліки позовної заяви, зазначені у даній ухвалі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням вищенаведеного, позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185, 353 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільному майні за вимогою співвласника залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо позивач у встановлений строк усуне зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 18 травня 2021 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.М. Рудська