печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2021 року суддя Печерського районного суду м. Києва Вовк С. В., перевіривши заяву представників заявника ОСОБА_1 та ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову до його пред`явлення,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява представників заявника ОСОБА_1 та ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову до його пред`явлення шляхом накладення арешту на транспортний засіб «AUDI Q5», vin НОМЕР_1 , д. н. з. НОМЕР_2 , та шляхом заборонити вчиняти певні дії, а саме:

- заборонити Товарній біржі «Продажі» укладати договір купівлі-продажу транспортного засобу «AUDI Q5», vin НОМЕР_1 , д. н. з. НОМЕР_2 з переможцем аукціону ОСОБА_3 або з будь-якими іншими юридичними та фізичними особами;

- заборонити переможцю аукціону ОСОБА_3 , а також іншим юридичним та фізичним особам вчиняти будь-які дії щодо розпорядження транспортним засобом - «AUDI Q5», vin НОМЕР_1 , д. н. з. НОМЕР_2 , в тому числі, укладення договорів купівлі-продажу, надання повноважень про право розпорядження, користування, вчинення будь-яких дій з державної реєстрації та/або перереєстрації транспортного засобу в сервісних центрах МВС;

- заборонити Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів розпорядження та вчинення будь-яких дій, направлених на реалізацію транспортного засобу - «AUDI Q5», vin НОМЕР_1 , д. н. з. НОМЕР_2 .

Заява обґрунтована тим, що згідно частини 3 статті 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» підприємство зобов`язано здійснювати управління активами на умовах ефективності а також збереження та збільшення їх вартості.

Представники заявника зазначають що дана норма не дає право Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів на реалізацію вищевказаного майна шляхом його продажу на електронних торгах, оскільки на вказане майно накладено арешт в рамках кримінального провадження, в якому ОСОБА_2 не є підозрюваним та щодо якого не можуть здійснюватися такі заходи та не може бути прийняте в подальшому рішення про його конфіскацію.

Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів реалізувало вказане вище майно без згоди власник, що в свою чергу є грубим порушенням діючого законодавства України.

У зв`язку із цими обставинамизаявником та його представниками здійснюється підготовка позовної заяви до суду про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

У відповідності до положень частини першої ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Із змісту заяви та додатків до неї вбачається, що предметом подальшого спору, у цілях якого подано заяву про забезпечення позову, буде визнання електронних торгів та протоколів про проведення електронного аукціону № 31 від 08 квітня 2021 року недійсними та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Згідно з приписами частини другої статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктом 1 частини першої ст. 150 ЦПК України встановлено, що позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Пунктом 2 частини першої ст. 150 ЦПК України встановлено, що позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, відповідно до роз`яснень у п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову».

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Судом не встановлено дотримання заявником принципу співмірності вжиття заходів забезпечення позову саме до його пред`явлення, а не під час вирішення цивільно-правового спору про визнання електронних торгів та протоколів про проведення електронного аукціону недійсними та витребування майна з чужого незаконного володіння, з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів без одночасного пред`явлення позовних вимог.

На переконання суду, відсутні підстави стверджувати, що невжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на транспортний засіб та заборони вчиняти певні дії, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання гіпотетичного рішення суду про визнання електронних торгів та протоколів про проведення електронного аукціону недійсними та витребування майна з чужого незаконного володіння, адже зокрема віндикаційна вимога може бути пред`явлена до останнього набувача та здатна забезпечити у повній мірі поновлення порушеного права.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із майбутніми позовними вимогами, суд приходить до висновку про необґрунтованість поданої заяви, а відтак заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-18, 149-150, 153, 154, 157, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представників заявника ОСОБА_1 та ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову до його пред`явлення залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя С. В. Вовк