Дата документу 17.11.2021 Справа № 319/474/21
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний №319/474/21 Головуючий у 1 інстанції Мальований В.О.
Провадження № 22-ц/807/3819/21 Суддя-доповідач Онищенко Е.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2021 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Запорізького апеляційного суду у складі:

головуючого Онищенка Е.А.

суддів: Бєлки В.Ю.,

Крилової О.В.

за участю секретаря судового засідання Книш С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 на заочне рішення Куйбишевського районного суду Запорізької області від 20 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Сніжнянської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2021 року ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Сніжнянської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 , яка на день смерті проживала у м.Сніжне Донецької області, яке є тимчасово окупованою територією України. 10 лютого 2021 року рішенням Солом"янського районного суду м.Києва ухвалено рішення, яким встановлено факт смерті ОСОБА_3 та 25 лютого 2021року позивач зареєстрував факт смерті матері і отримав свідоцтво про смерть. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, яку бажає прийняти позивач. 18 травня 2021 року позивач в особі свого представника звернувся до приватного нотаріуса Краматорського міського нотаріального округу Донецької області з заявою про прийняття спадщини. Проте постановою нотаріуса від 19 травня 2021 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку з часу відкриття спадщини для подачі відповідної заяви.

Просив суд визначити йому додатковий строк у шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 .

Заочним рішенням Куйбишевського районного суду Запорізької області від 20 вересня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Заслухавши в судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апеляційний суд має право скасувати судове рішення повністю або частково.

Відповідно до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення або зміни рішення є невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення або неправильне застосування судом матеріального або процесуального права.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судове рішення у цивільній справі" від 18 грудня 2009 року № 14, обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.

Європейський суд з прав людини також вказує, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи (рішення у справі "Руїз Торіха проти Іспанії".

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини справи, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, які правовідносини випливають із встановлених обставин, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин та інші.

Зазначеним вимогам судове рішення не відповідає.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позов подано до неналежного відповідача - Сніжнянської міської ради Донецької області, оскільки місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна - м.Краматорськ Донецької області.

Колегія суддів з вказаним висновком суду першої інстанції не погоджується з огляду на наступне.

Встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 91 рік, місце смерті м.Сніжне Донецької області, про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 25 лютого 2021 року.

Оскільки ОСОБА_3 померла на тимчасово окупованій території, факт її смерті встановлений рішенням Солом"янського районного суду м. Києва від 10 лютого 2021 року у справі № 760/3202/21.

ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 12 травня 191 року.

Отже, позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 .

Доказів прийняття спадщини позивачем або іншими особами матеріали справи не містять.

Позивачем до позовної заяви додано копію Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 64755475 від 18.05.2021, з якої слідує, що після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості про наявність заповітів чи спадкових договорів відсутні.

Відповідно до копії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 64755756 від 18.05.2021, після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 приватним нотаріусом Краматорського міського нотаріального округу Донецької області Берзінь-Усовою І.А. зареєстрована спадкова справа № 67659692 (номер у нотаріуса № 85/2021).

Положеннями статті 1268 ЦК України визначено, що існує дві форми прийняття спадщини: до спливу шестимісячного строку шляхом подання ВІДПОВІДНОЇ заяви про прийняття спадщини, та після спливу цього строку - у випадку фактичного прийняття спадщини у зв`язку із постійним проживанням разом із спадкодавцем.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір ОСОБА_3 , яка проживала на день смерті у своєму будинку, який знаходиться на тимчасово окупованій території України за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 , (син померлої ОСОБА_3 ) зареєстрований та фактично проживав на день смерті Спадкодавця за іншою адресою: АДРЕСА_2 .

Після смерті Спадкодавця відкрилася спадщина, однак будь-хто із спадкоємців спадщину не прийняв.

Вказане підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи) від 18.05.2021р.

За приписами ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Після смерті Спадкодавець заповіту не залишив.

Вказане підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 18.05.2021р.

Таким чином, ОСОБА_1 має право на спадкування по закону як спадкоємець першої черги.

Станом на день отримання постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії (до 19.05.2021), після спливу більше одного року після смерті ОСОБА_3 , позивач не звертався до нотаріуса ні особисто, ні через представника із заявою про прийняття спадщини, про що свідчить заведення 18.05.2021р. спадкової справи.

Таким чином, в силу приписів ч. 1 ст. 1272 ЦК України ОСОБА_1 вважається таким, що не прийняв спадщину після смерті матері, оскільки не зробив це у 6-міеячний строк або шляхом фактичного прийняття (не проживав разом із Спадкодавцем).

Відповідно до п.п. 1.2. пункту 1 Глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 є таким, що не прийняв спадщину після смерті матері, то відповідно після спливу 6-місячного строку він вже не міг і не може подати нотаріусу заяву про прийняття або про відмову у прийнятті спадщини.

Після спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини нотаріуси не зобов`язані встановлювати коло спадкоємців, оскільки всі вони вважаються такими, що не прийняли спадщину в силу приписів ч. 1 ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Тобто, місцем відкриття спадщини в такому випадку згідно з ч. 1 ст. 1221 ЦК України необхідно вважати останнє місце проживання Спадкодавця, тобто м. Сніжне Донецької області, що підтверджується копією паспорта та свідоцтва про смерть померлої, які мстяться в матеріалах справи.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

З матеріалів справи вбачається, що судом не направлялись запити до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Берзінь-Усової І.А., якою відкрито спадкову справу після смерті Спадкодавця, тобто судом не перевірявся зміст документів, що наявний у спадковій справі.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

02 вересня 2014 року Верховною Радою України прийнято Закон України Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції, який набув чинності 15 жовтня 2014 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 9-1 вищевказаного Закону, у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюються або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням КМУ, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Встановлено, що 18 травня 2021 р. з метою прийняття спадщини після смерті матері позивач звернувся до приватного нотаріуса Краматорського міського нотаріального округу Донецької області Берзінь-Усової Ірини Анатоліївни із відповідною заявою.

Постановою приватного нотаріуса Краматорського міського нотаріального округу Донецької області Берзінь-Усової І.А. від 19.05.2021 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії -у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті Спадкодавця у зв`язку із пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини.

Враховуючи те, що спадщину після смерті Спадкодавця ніхто не прийняв, то відповідно до ч. 3 ст. 1277 ЦК України така спадщина може бути визнана відумерлою та прийнята у власність територіальною громадою Сніжнянської міської ради Донецької області за відповідною заявою.

Таким чином, належним відповідачем у даній справі виступає саме Відповідач як орган місцевого самоврядування па території громади м. Сніжне Донецької області.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права знайшли своє підтвердження.

Також, знайшли своє підтвердження посилання в апеляційній скарзі на те, що відмовляючи у задоволенні позову про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, судом першої інстанції не досліджувались доводи, наведені позивачем, щодо поважності пропуску такого строку.

Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Згідно з пунктами 1.2, 1.3, 1.5 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звертаючись до суду з позовом, позивач, як на поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини посилався на те, що свідоцтво про смерть матері, яка померла на тимчасово окупованій території, було отримано ним лише 25 лютого 2020 року, оскільки свідоцтво про смерть матері видано окупаційною владою на території м. Сніжне, та не відповідає вимогам чинного законодавства України. У зв`язку з чим позивач був змушений звернутись до суду із заявою про встановлення факту смерті матері на тимчасово окупованій території України, яку було задоволено.

Крім того, позивач вказував, що з березня 2020 року лінія розмежування ООС є закритою для перетину у зв`язку із оголошеним карантином через пандемію коронавірусної хвороби (COVID-19), що також ускладнило йому приїхати на підконтрольну територію України.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 1275-р від 02.12.2015 м. Сніжне Донецької області входить до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція (п. 21 Переліку).

З огляду на зазначене, враховуючи те, що у спадкоємця існували перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, а саме - відсутність свідоцтва про смерть спадкодавця, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану, проте спадкоємцем вживались заходи: звернення до суду з позовом про встановлення факту смерті батька на тимчасово окупованій території України, колегія суддів дійшла висновку про наявність правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За вказаних обставин суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що спадкоємець ОСОБА_1 пропустив строк на прийняття спадщини з поважних причин, а отже оскаржуване рішення на підставі ст. 376 ЦПК України підлягає скасуванню. Разом з тим, позивачем не обґрунтовано визначений ним у позовних вимогах додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю шість місяців, у зв`язку з чим колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для часткового задоволенню позову, та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини тривалістю три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Керуючись ст. ст. 374, 376, 381-384 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 задовольнити частково.

Заочне рішення Куйбишевського районного суду Запорізької області від 20 вересня 2021 року у цій справі скасувати та прийняти постанову наступного змісту.

Позов ОСОБА_1 до Сніжнянської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням законної сили для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Сніжне, Донецька область, Україна, його матері - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_4 ).

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 24 листопада 2021 року.

Головуючий

Судді: