Справа № 699/1111/20
Номер провадження 2/699/8/21
УХВАЛА

щодо закриття провадження

31.05.2021 рокум.Корсунь-Шевченківський

Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області у складі головуючого судді Літвінової Г.М., за участю секретаря судового засідання Сміян А.В., представника заявника ОСОБА_1 , представника відповідача Милаш Г.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому провадженні клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позову першого заступника керівника Звенигородської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Корсунь-Шевченківської районної ради до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного звільнення працівника,

УСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Звенигородської місцевої прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Корсунь-Шевченківської районної ради з позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного звільнення працівника.

У позові зазначається, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 23.12.2019 у справі № 2340/4389/18 визнано протиправним і скасовано розпорядження голови Корсунь-Шевченківської районної ради про звільнення ОСОБА_3 з посади керуючої справами. У зв`язку з цим на користь ОСОБА_3 стягнуто середній заробіток за час вимушеного прогулу у загальному розмірі 231131,75 грн., чим завдано збитки Корсунь-Шевченківській територіальній громаді.

У зв`язку з тим, що Корсунь-Шевченківська районна рада проявляє бездіяльність в частині захисту фінансових інтересів територіальної громади, перший заступник прокуратура звернувся з зазначеним позовом до суду та просив стягнути з ОСОБА_2 завдану ним внаслідок незаконного звільнення працівника шкоду в сумі 231131,75 грн.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача подала клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з тим, що позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи. Клопотання обґрунтовано відсутністю підстав для представництва прокурором інтересів держави у цій справі.

Заслухавши клопотання сторони відповідача, думку представника заявника, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Ухвалою судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 06.01.2021 відкрито провадження у цій цивільній справі.

Відкриваючи провадження у цивільній справі суддя виходила з того, що оскільки спір виник з приводу зобов`язання відшкодувати завдану майнову шкоду, то він є приватноправовим.

Таких висновків Велика Палата Верховного Суду дійшла у своїх постановах, зокрема, від 10.04.2018 у справі № 533/934/15-ц, від 20.06.2018 у справі № 815/5027/15, від 03.10.2018 у справі № 755/2258/17. Спори у цих справах також стосувалися звернення суб`єкта владних повноважень із позовом про стягнення грошових коштів з особи, що перебувала на публічній/державній службі, і суд дійшов висновку, що питання стягнення збитків/відшкодування шкоди, завданих особою, що перебуває або перебувала на державній/публічній службі, має вирішуватися за правилами цивільного судочинства.

Проте Велика Палата Верховного Суду, з метою встановлення чіткого критерію визначення юрисдикції спорів щодо відшкодування шкоди/стягнення збитків, завданих особою, яка перебуває або перебувала на посадах, віднесених до державної або публічної служби, за позовом суб`єкта владних повноважень, у своїй постанові від 05.12.2018 у справі № 818/1688/16 відступила від висновків, викладених у вищезазначених постановах.

Обґрунтовуючи нову позицію, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи. Але у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів ст. 19 КАС України, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.

Отже, за останнім висновком ВП ВС, указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства, оскільки пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Відповідно до приписів ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження у справі.

Оскільки суд дійшов висновку щодо необхідності закриття провадження у справі через порушення правил юрисдикції, то у задоволенні клопотання представника відповідача щодо залишення позову без розгляду слід відмовити.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 255, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача відмовити.

Провадження у цивільній справі за позовною заявою першого заступника керівника Звенигородської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Корсунь-Шевченківської районної ради до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного звільнення працівника закрити на підставі пункту 1 частини 1 ст. 255 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу, що справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 07.06.2021.

СуддяЛітвінова Г. М.