провадження №2/279/116/21
Справа № 279/4184/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" червня 2021 р.

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі :

головуючого судді Коваленко В.П.

секретаря Комарової О.В.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи - орган опіки та піклування Коростенської міської ради, приватний нотаріус Коростенського міського нотаріального округу Неборачко І.В. Головне Управління Пенсійного фонду України , про встановлення факту батьківства , -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_3 звернулася до суду із даним позовом до ОСОБА_4 , в якому просить встановити факт батьківства ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 по відношенню до неповнолітньої доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В обгрунтування позову зазначила, що вона є дочкою померлого, який з початку 2003 року проживав разом із її матір`ю без реєстрації шлюбу. Дані про батька у свідоцтві про народження доньки записані з її слів . Проте, до самої смерті вона проживала разом з ОСОБА_5 , він визнав доньку своєю, протягом всього життя він здійснював опіку над нею, утримував доньку,займався її вихованням, розвитком , приймав активну участь в дошкільному та шкільному житті. Після смерті батька відкрилася спадщина на квартиру, в якій вона проживає , але отримати спадщину не може, так як дані про батька записані з її слів.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві. Представник відповідача ОСОБА_2 позовних вимог не визнав, ствердив, що відсутні докази, які підтверджують позов.

Представник органу опіки та піклування Фіцай Н.М. визнала позовні вимоги, просить їх задовольнити. Приватний нотаріус Коростенського міського нотаріального округу Неборачко І.В. надала заяву про розгляд справи без її участі. Представник Головного управління Пенсійного фонду України в засідання не з"явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином.

Вислоухавши пояснення сторін, свідків, перевіривши матеріали справи судом встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_5 перебували у фактично шлюбних стосунках з початку 2003 року.

Позивачка ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4 народила доньку ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 (а.с.9). Запис дитини у Книзі реєстрації народжень був проведений в порядку, передбаченому ст.135 СК України, оскільки ОСОБА_5 не звертався до відділу РАЦС із заявою про усиновлення.

Відповідно достатті 51 Конституції України та статті 5 Сімейного кодексу України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Зокрема, держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.

Визначення походження дитини, батьки якої не перебувають у шлюбі між собою, врегульованостаттею 125 Сімейного кодексу України. Відповідно до частини другої статті 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду.

За правилами частин першої та другої статті 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Заява про встановлення факту батьківства може бути подана особами, зазначеними у частині третій статті 128 цього Кодексу.

За змістом частини першої статті 135 СК України при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.

У пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що відповідно до статей 213,215 ЦПК України (2004 року) рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах реєстрації актів цивільного стану (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень статті 89 ЦПК України, згідно з якою жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Разом з тим, як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Калачова проти Російської Федерації» № 3451/01, &34 від 7 травня 2009, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорювання батьківства».

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду від 02 грудня 2020 року за клопотанням представника позивача була призначена судова молекулярно -генетична експертиза , проведення якої доручено Київському міському бюро судово-медичної експертизи.

Однак, до суду надійшов лист (а.с.55) про те, що вирішити питання біологічної спорідненості по батьку між ймовірними сестрами неможливо, у звязку з відсутністю відповідних методик.

Представник органу опіки та піклування ОСОБА_7 ствердила в судовому засіданні, що вона раніше працювала вчителем, була класним керівником у ОСОБА_4 . Зі слів ОСОБА_8 їй було відомо про те,що у неї є сестричка, вона не заперечувала щодо родинних стосунків з нею. ОСОБА_9 є переможцем олімпіад з багатьох предметів, тому ця дівчинка є гордістю школи і міста, про те, що її батько був ОСОБА_5 у місті знають всі, він дуже гордився успіхами своєї доньки . Дружина від першого шлюбу забороняла йому зустрічатися із дочкою ОСОБА_8 , він був дуже радий, що має сім"ю і другу доньку ОСОБА_9 .

Разом з тим, в судовому засіданні допитано свідка ОСОБА_10 , яка ствердила , що знає цю сім`ю дуже давно, з раннього дитининства і до дня смерті ОСОБА_5 утримував ОСОБА_9 , займався її вихованням, цікавився навчанням та станом здоров"я. Оскільки цивільна дружина його є інвалідом по зору 1 групи, то саме він постійно приводив дівчинку до школи, відвідував батьківські збори, приймав участь у нагородженні її за отримані призові місця в шкільних олімпіадах і дуже пишався такими досягненнями доньки.

При встановленні батьківства суд бере до уваги мпільне проживання, та ведення спільного господарства матір"ю дитини і батьком до дня народження дитини, або спільне виховання чи утримання дитини, або докази, що з достовірністю підтверджують визнання батьком свого батьківства.

Підставою для встановлення батьківства є належні і достатні відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України.

При огляді матеріалів справи довідок школи, виписок із класних журналів, фотографій, суд ще раз переконався в тому, що позовні вимоги підлягають до задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 263-268 ЦПК України , ст. ст. 128,130 СК України , суд -

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги задовольнити .

Встановити факт, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець с. Лісівщина Коростенського району Житомирської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 в м. Коростень Житомирської області є батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня отримання повного тексту рішення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано .

Рішення може бути оголошено до Житомирського апеляційного суду через Коростенський міськрайонний суд протягом 30-ти днів після його оголошення .

Повне рішення складено 11 червня 2021 року .

Суддя В.П. Коваленко