П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2021року м. Київ

Справа № 755/5634/18

Провадження: № 22-ц/824/8104/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т.О.,

суддів Іванової І.В., Пікуль А.А.

секретар Гулієв М.Д.о,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 24 березня 2021 року, постановлену під головуванням судді Винниченко Л.М.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Алексашина Юлія Борисівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петутіна Юлія Олександрівна, ОСОБА_5 , про визнання заповіту, довіреностей, договору дарування квартири та договорів купівлі-продажу квартири недійсними,

в с т а н о в и в :

У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 24 березня 2021 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погодившись із таким судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що 22.03.2021 року було призначено судове засідання, однак, 21.03.2021 року його стан здоров`я погіршився, піднялася температура, а тому він не зміг з`явитися до суду. Своєчасно повідомити про неявку не було можливості, оскільки за номерами телефонів, розміщених на сайті суду, ніхто не відповів. Наступне судове засідання було призначено на 24.03.2021 року на 14:00, він, позивач, та його представник своєчасно прибули до суду та були зареєстровані разом з іншими учасниками справи. Під час очікування виклику сторін до зали судового засідання, з`ясувалося, що відповідачі зайшли в зал, а позивач та його представник не були запрошені до зали судового засідання, після чого о 14:20 год. він та його представник дізнались про постановлення оспорюваної ухвали. Отже, він, позивач, 22.03.2021 року не з`явився в судове засідання з поважних причин - захворів, а 24.03.2021 року з`явився в судове засідання та очікував виклику у коридорі біля зали судового засідання. Докази поважності неявки 22.03.2021року він не мав можливості подати вчасно у зв`язку з тим, що між судовими засіданнями було всього два дні, тож надати документи поштою не було часу, а 24.03.2021 року він не був запрошений до зали судового засідання, щоб прийняти участь у слуханні справи.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 22 квітня 2021 року відкрито апеляційне провадження у справі, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав апеляційну скаргу з підстав, викладених у ній, та просив її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

13 травня 2021 року до Київського апеляційного суду надійшло клопотання адвоката Шаповалова М.С., який діє в інтересах ОСОБА_2 , про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому процесі.

Вирішуючи питання про можливість розгляду справи за відсутності відповідачки та її адвоката, колегія суддів ураховує наступне.

Відповідно до статті 372 ЦПК суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18 зазначив, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Згідно рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень, усі учасники справи, в тому числі, ОСОБА_2 , про розгляд справи були повідомлені належним чином. ОСОБА_2 , зважаючи на зайнятість свого адвоката в іншому процесі, мала можливість бути присутньою в судовому засіданні особисто, проте, таким правом не скористалась, як і правом на викладення відповідних аргументів у відзиві на апеляційну скаргу або письмових поясненнях. Причиною неявки до суду апеляційної інстанції представника відповідача є надання переваги участі у розгляді іншої справи, що не свідчить про поважність причин неявки представника відповідача.

Ураховуючи наведене, а також межі розгляду справ судом апеляційної інстанції, колегія суддів відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України вважала за можливе слухати справу за відсутності учасників справи, які не з`явились в судове засідання.

Згідно з ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вислухавши пояснення скаржника, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2, 4, 5 ст. 128 ЦПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Поінформованість осіб, які беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду, є однією із суттєвих гарантій реалізації ними права на особисту участь у процесі. З цією метою законодавець передбачив різні форми повідомлення особи про час і місце судового засідання та способи їх доставки: поштою - рекомендованим листом з повідомленням про вручення, через кур`єрів, через сторону або її представника, безпосередньо в суді, телеграмою, факсом чи за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, через оголошення в пресі.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч.5 ст.223 ЦПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як убачається із матеріалів справи та встановлено судом, ухвалою суду від 11 лютого 2021 року закрите підготовче провадження у справі, справа була призначена до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 22 березня 2021 року на 11 год. 00 хв. (т. 4 а.с. 19, 20).

Згідно розписки ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_6 повідомлені про розгляд справи, призначений на 22.03.2021 року о 11:00 год, на 24.03.2021 року о 14:00 год, 30.03.2021 року о 11:00 год, 01.04.2021 року о 11:00 год. (т.4 а.с. 44).

У зв`язку з неявкою позивача в судове засідання 22.03.2021 року розгляд справи було відкладено на 24.03.2021 року на 14 год. 00 хв.

У судове засідання, призначене на 24.03.2021 року, позивач та його представник не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи на 22.03.2021 року та на 24.03.2021 року були повідомлені належним чином.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що позивач, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи як 22.03.2021 року, так і 24.03.2021 року, повторно не з`явився в судове засідання, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав.

Однак, такі висновки суду першої інстанції колегія суддів вважає передчасними, оскільки з долученої до апеляційної скарги відповіді ТУ Служби судової охорони у м. Києві та Київській області від 30.03.2021 року № 41/3-13/505/21 убачається, що ОСОБА_7 та його представник ОСОБА_6 прибули до Дніпровського районного суду м. Києва 24.03.2021 року о 13:45 год, та 14:09 год відповідно, про що містяться записи у журналі обліку відвідувачів Дніпровського районного суду м. Києва.

Зі слів скаржника убачається, що він, ОСОБА_7 , та його представник, не були запрошені до зали судового засідання, лише через 20 хвилин, дізнались, що суд видалився до нарадчої кімнати.

За відсутності відповідних перевірок дій працівника суду щодо виклику учасників справи в судове засідання не можна вважати, що судом було порушено право позивача на участь в судовому засіданні. Однак, наявність доказів прибуття позивача та його представника до суду 24.03.2021 року в судове засідання, що було призначене на 14:00 год., виключає факт повторноїнеявкипозивача в судове засідання, та, як наслідок, виключає можливість застосування положень ч. 1 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України

Принцип публічності є важливим елементом права на справедливий суд. У ст. 6 Конвенції передбачається право кожної людини на те, що розгляд її справи буде відбуватися публічно. Публічний характер розгляду справи спрямований на захист особи від таємного, не підконтрольного суспільству відправлення правосуддя. З іншого боку, публічність є важливим інструментом, який сприяє зміцненню довіри до діяльності судової системи. Вимога публічності поширюється як на процес розгляду справи, так і на проголошення судового рішення.

Колегія суддів відмічає, що справа перебуває в провадженні суду першої інстанції з квітня 2018 року, призначаючи справу до судового розгляду, суд, зважаючи на об`ємність справи, кількість учасників справи, наявність свідків, узгодив зі сторонами, щонайменше 4 дати майбутніх судових засідань, і, при цьому, після неявки позивача 24.03.2021 року залишив позов без розгляду.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є…порушення норм процесуального права…, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Ураховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що ухвала Дніпровського районного суду міста Києва від 24 березня 2021 року підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, а відтак апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 24 березня 2021 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 21 травня 2021 року.

Головуючий Т.О. Невідома

Судді І.В. Іванова

А.А. Пікуль