Троїцький районний суд Луганської області
Справа № 433/139/21
Провадження № 2/433/166/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"01" лютого 2021 р.

Суддя Троїцького районного суду Луганської області Певна О.С., розглянувши позовну заяву Білокуракинського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Луганської області до Троїцької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування заборони відчуження майна

ВСТАНОВИВ:

До Троїцького районного суду Луганської області надійшла позовна заява Білокуракинського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Луганської області до Троїцької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування заборони відчуження майна.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя зазначає, що поданий позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

Так, в порушення приписів ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить:

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперчить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні (п.4);

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (п.6);

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано позивачем до позовної заяви (п.8);

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (п.9).

Суд зазначає, що позовна заява не відповідає вимогам п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, відповідно до якої позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Приписами п. п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно, або його витребування ціна позову визначається вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Як роз`яснено у п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17.10.2014року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Тобто, при будь-якому спорі, за результатами розгляду якого у позивача змінюється матеріальне становище (у цьому випадку право оперативного управління майном), що є предметом позову, є позовом майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 176, пункту 3 частини другої статті 175 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК).

Окремо суд зауважує, що згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" оціночною вартістю для нерухомості є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12.07.2001 року незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

З вказаних положень слідує, що необхідно відповідними документами підтверджувати право оцінювача та суб`єкта оціночної діяльності, який здійснював оцінку нерухомого майна.

Отже, оскільки заявлена позивачем вимога є майнового характеру, тому ціна позову зазначається виходячи з його вартості на момент звернення до суду та має бути підтверджена відповідними документами, що не було зроблено позивачем.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначається положеннями Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 вищезазначеного Закону за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2270,00 гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно акту приймання-передачі нерухомого майна Троїцького ТВБВ Луганської дирекції Банку «Україна», що реалізовано згідно договору купівлі-продажу від 28.08.2003, справедлива вартість (оціночна) нерухомого майна, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , становить 582985,00 грн., тому мінімальна ставка судового збору, що підлягає сплаті позивачем становить 8744,77 грн. (582985,00 грн.?1,5%=8744,77 грн.).

Таким чином, враховуючи, що визначити ціну поданого позову суд не має можливості через відсутність підтвердження вартості майна у вигляді об`єкту нерухомого майна на момент звернення із позовною заявою, то суд попередньо визначає ставку судового збору в розмірі 8744,77 грн. до її уточнення позивачем.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Судом встановлено, що судовий збір за доданою позивачем копією платіжного документу № 1015 від 21.12.2020, згідно відомостей комп`ютерної програми «Д-3», не зараховано до спеціального фонду державного бюджету.

В позовній заяві зазначено, що оригінал платіжного доручення № 1015 від 21.12.2020 на суму 2102,00 грн. про сплату судового збору за подання позовної заяви було надіслано до суду 22.12.2020.

Згідно відомостей з комп`ютерної програми «Д-3», Білокуракинське об`єднане управління Пенсійного фонду України Луганської області вже зверталось до Троїцького районного суду Луганської області з аналогічною заявою і ухвалою суду від 28.12.2020 позовну заяву Білокуракинського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Луганської області до Троїцької державної нотаріальної контори Луганської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування заборони відчуження майна - повернуто позивачу.

Вказану ухвалу суду та позовну заяву з додатками та з оригіналом платіжного доручення № 1015 від 21.12.2020 повернуто позивачу Білокуракинському об`єднаному управлінню Пенсійного фонду України Луганської області.

Отже, копія платіжного доручення № 1015 від 21.12.2020, яке було долучене до цивільної справи № 433/1785/20 (провадження №2/433/764/20) за позовом Білокуракинського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Луганської області до Троїцької державної нотаріальної контори Луганської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування заборони відчуження майна та повернуто позивачу, не може бути прийняте судом в рамках даної цивільної справи, оскільки сплата судового збору за кожне звернення до суду здійснюється лише один раз.

В зв`язку з чим, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру в розмірі 8744,77 грн., до уточнення ціни позову позивачем, на наступні реквізити: Отримувач коштів ГУК у Луг.обл./СТГсмт.Троїцьк/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37991110, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), Номер рахунку (IBAN) UA0012433, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Найменування коду класифікації доходів бюджету Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер пасп орта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Троїцький районний суд Луганської області (назва суду, де розглядається справа) та надати Троїцькому районному суду Луганської області оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору.

Крім того, на підтвердження своїх позовних вимог, позивачем не надано суду відмову Троїцької державної нотаріальної контори про зняття заборони на відчуження нерухомого майна, без якої неможливо визначити чи взагалі виник спір або вимоги є передчасними.

Відповідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу час для усунення вищенаведених недоліків.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ

Позовну заяву Білокуракинського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Луганської області до Троїцької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування заборони відчуження майна - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Певна