печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2021 року Печерський районний суд м. Києва

суддя: Матійчук Г.О.,

секретар судового засідання: Кіраль Г.Ю.,

справа №757/53895/20-ц

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: Акціонерне товариство «Українська залізниця»

третя особа: ОСОБА_2

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», третя особа: ОСОБА_2 , про зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2020 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом до відповідача, в якому просив зобов`язати останнього припинити використовувати належну йому лінію електропостачання для транспортування та розподілу електричної енергії та зобов`язати відповідача, як оператора системи розподілу відключити від належної йому лінії електропостачання ОСОБА_2 на інш. субспоживачів.

В обґрунтування позову зазначив, що йому на праві власності належить двоцепна лінія електропостачання потужністю 10 МГВт, протяжністю 12 км в Київській області від тяглової підстанції «Підгірці» до с.Безрадичі Обухівського району Київської області. Його право власності підтверджено відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Йому стало відомо, що ОСОБА_2 в результаті вчинення протиправних дій оформив дозвільні документи щодо вказаної лінії електропостачання на своє ім`я і підключив до неї інших субспоживачів. За даним фактом розпочато досудове розслідування.

Вважає, що ОСОБА_2 неправомірно під`єднався та використовує цю лінію електропостання, тому просить позов задовольнити, шляхом зобов`язання відповідача вчинити певні дії.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09.12.2020 року відкрито провадження у справі та вирішено розглянути її за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Запропоновано відповідачу не пізніше п`ятиденного строку подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, роз`яснено відповідачу, що він має право не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті надіслати відзив на позовну заяву.

12.01.2021 року ухвалою Печерського районного суду м. Києва задоволено заяву позивача про забезпечення позову. Заборонено АТ «Українська залізниця» підключати сторонніх осіб до двоцепної повітряно-кабельної лінії електропостачання потужністю 10 МГВт, протяжністю 12 км, в Київській області від тяглової підстанції «Підгірці» до села Безрадичі Обухівського району Київської області. Заборонено АТ «Українська залізниця» видавати третім особам технічні умови, які стосуються двоцепної повітряно-кабельної лінії електропостачання потужністю 10 МГВт, протяжністю 12 км, в Київській області від тяглової підстанції «Підгірці» до села Безрадичі Обухівського району Київської області. Заборонено АТ «Українська залізниця» видавати третім особам будь-яку іншу дозвільну документацію щодо двоцепної повітряно-кабельної лінії електропостачання потужністю 10 МГВт, протяжністю 12 км, в Київській області від тяглової підстанції «Підгірці» до села Безрадичі Обухівського району Київської області.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15.01.2021 року до участі у справі в якості третьої особи залучено ОСОБА_2 .

31.03.2021 року в канцелярії суду зареєстровано пояснення третьої особи - ОСОБА_2 на позов.

Від відповідача відзив на позов не надходив.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, встановивши фактичні обставини справи та характер спірних правовідносин, об`єктивно оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України).

За ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , вважаючи своє право власності порушеним, звернувся до суду із вказаним позовом, посилаючись на витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 07.12.2018 року № витягу: 148622845 та договір підряду на капітальне будівництво від 11.01.2008 року.

За ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд (ч. 1 ст. 319 ЦК України).

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Разом з тим, позивачем не підтверджено його право власності на двоцепну повітряно-кабельну лінію електропостачання потужністю 10 МГВт, протяжністю 12 км в Київській області від тяглової підстанції «Підгірці» до с. Безрадичі Обухівського району Київської області.

При поданні позову позивачем долучено витяг з держреєстру речових прав на нерухоме майно, датований 07.12.2018 року, з якого вбачається, що власником двоцепної повітряно-кабельної лінії електропостачання, потужністю 10МГВт, протяжністю 12 км (кабель АСБ2л-10 перерізом 3х240мм2, ма) в Київській області від тягової підстанції «Підгірці» до села Безрадичі Обухівського району Київської області, комірки 10 кВ на 1 та 2 секціяхшин ПС «Підгірці», дві комірки вакуумними вимикачами на 3 та 4 секцію шин ПС «Підгірці» (КСО-393-17ВМ-УЗ), 182 опори з фундаментом (опора (стійка СВ 164-12), марка-3.407.1-143 в кількості 32 одиниць, опора (стійка СС1.7-4), марка ДСТУ Б В. 2.6-21-2000 в кількості 146 одиниць, опора (стійка СС136.6-2), марка-ДСТУ Б В.2.6-21-2000 в кількості 4 одиниць, трансформаторні підстанції 10/0,4 Кв в с. Романків та с. Безрадичі - є ОСОБА_1 (а.с. 9-10).

При цьому, як видно із доданої до пояснень третьої особи ОСОБА_2 копії наказу Міністерства юстиції України від 18.01.2021 року №204/5, рішення від 07.12.2018 року №44482646, прийняте державним реєстратором Київської обласної філії КП «Центр державної реєстрації» Садківської сільської ради ОСОБА_3 скасовано.

Інших доказів на підтвердження свого права власності на спірний об`єкт позивач не надав.

Не є таким доказом і копія договору підряду на капітальне будівництво від 11.01.2008 року, з огляду на наступне.

Відповідно до Кодексу системи розподілу, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 310 електроустановки інженерного (зовнішнього) електрозабезпечення - це електричні мережі (об`єкти), збудовані, реконструйовані чи технічно переоснащені від точки забезпечення потужності до точки приєднання електроустановок замовника на виконання технічного завдання на проектування та/або технічних умов.

Електричні мережі є носієм струму електричної енергії і її будування, реконструювання можливе лише на підставі чітко встановлених нормативів та стандартів.

Відповідно до п. 1.1. Правил приєднання електроустановок до електричних мереж, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 19.01.2006 р. № 42/11916 (які втратили чинність 14.09.2008), які регулювали відносини, що виникають під час приєднання новозбудованих, реконструйованих чи технічно переоснащених електроустановок замовників (крім когенераційних установок) до електричних мереж.

Пункт 1.2 Правил вказує, що договір про приєднання - письмова домовленість про взаємні зобов`язання сторін, яка встановлює зміст та регулює правовідносини між сторонами під час отримання та виконання технічних умов приєднання електроустановки замовника до електричних мереж власника. приєднання електроустановки - надання власником мереж послуги замовнику із створення технічної можливості здійснення передачі в точку приєднання до електроустановки замовника відповідної потужності електричної енергії необхідного обсягу з дотриманням її якості та надійності.

Правила встановлюють поняття замовника приєднання: замовник - фізична або юридична особа, яка бажає приєднати до електричних мереж новозбудовані електроустановки або внаслідок реконструкції чи технічного переоснащення збільшити потужність, змінити точку приєднання або змінити категорію з надійності електрозабезпечення діючих електроустановок.

Технічні умови приєднання електроустановки замовника до електричної мережі - документ, що видається замовнику власником електричних мереж і містить вихідні дані для проектування п. 1.2 Правил.

Технічні умови до електричної мережі електроустановки замовника, що будується або реконструюється чи технічно переоснащується, є невід`ємним додатком до договору про приєднання і містять вихідні дані для проектування.

Відповідно до ч. 3 ст. 18 Закону України «Про електроенергетику», у разі якщо для створення можливості електропостачання необхідно здійснити будівництво (реконструкцію) мереж (об`єктів), які повинні бути невід`ємною частиною вже існуючих мереж (об`єктів), будівництво може провадитися згідно з технічними умовами, виданими підприємствами електроенергетики, за рахунок або силами замовників (власників) та користувачів зазначених об`єктів з подальшою передачею їх на баланс підприємств електроенергетики і відшкодуванням витрат на їх будівництво у розмірі та у порядку, встановлених Кабінетом Міністрів України (втрата чинності - 01.07.2019).

Згідно пункту 1.3. Правил приєднання електроустановки замовника здійснюється власником електричних мереж на підставі договору про приєднання, який укладається за взаємною згодою між власником електричних мереж та замовником.

Плату за приєднання електроустановок замовника (збільшення потужності або зміни вимог до надійності електропостачання) розраховує власник електричних мереж за вихідними даними замовника та власників електричних мереж згідно з Методикою обрахування плати за приєднання електроустановок до електричних мереж, затвердженою постановою НКРЕ від 19.07.2007 N 983, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 20.08.2007 за N 959/14226, виходячи з питомої вартості приєднання, установленої Методикою, приєднаної потужності електроустановок, узгодженої точки приєднання електроустановок, схеми електропостачання (від точки забезпечення потужності до точки приєднання електроустановок) з урахуванням технічної характеристики та навантаження елементів схеми. Розрахунок плати за приєднання погоджується із замовником і є додатком до договору про приєднання.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації. Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою.

Пункт 1.15. Правил встановлює наступні етапи приєднання до електричної мережі електроустановки юридичної особи та фізичної особи (крім населення):

-визначення замовником проектної організації, яка розроблятиме на договірних умовах із замовником відповідну проектну документацію;

-звернення замовника до електропередавальної організації з листом щодо наміру приєднати електроустановки певної потужності;

-визначення електропередавальною організацією можливих варіантів приєднання електроустановок замовника та можливих точок приєднання, у тому числі до технологічних електричних мереж споживачів;

-визначення електропередавальною організацією точки забезпечення потужності;

-отримання погодження споживача (за необхідності) щодо можливості приєднання електроустановок замовника до технологічних електричних мереж споживача;

-подання замовником власнику мереж заяви про приєднання його електроустановки до електричної мережі, документів, необхідних для видачі технічних умов приєднання, та оплата замовником вартості видачі технічних умов приєднання;

-підготовка власником електричних мереж проекту договору про приєднання та технічних умов приєднання ;

-видача замовнику проекту договору про приєднання та технічних умов приєднання;

-підписання сторонами договору про приєднання ;

-розроблення й узгодження замовником (або проектною організацією на договірних умовах із замовником) проектної документації для об`єктів будівництва, реконструкції або технічного переоснащення;

-оплата замовником власнику мереж вартості приєднання відповідно до умов договору про приєднання ;

-будівництво і монтажно-налагоджувальні роботи;

- проведення приймально-здавальних випробувань;

-оформлення допуску на підключення електроустановки замовника до електричної мережі;

-укладення відповідних договорів, передбачених Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою НКРЕ від 31.07.96 N 28, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 02.08.96 за № 417/1442 (із змінами);

-підключення електроустановки замовника до електричної мережі;

-забезпечення власниками транзитних електроустановок їх оперативно-технічного обслуговування.

Отже, законодавець регламентує порядок дій, які мають виконуватись для будівництва та введення в експлуатацію електричних мереж.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів, що ОСОБА_1 до початку будівництва було укладено договір на приєднання; отримано технічні умови на приєднання; отримано розрахунок плати за приєднання від відповідача; перераховано плату за приєднання; розроблено та узгоджено з відповідачем проект будівництва; проведено сумісно з відповідачем та Держенергонагляд приймально-здавальні випробування, оформлення допуску на підключення електроустановки замовника до електричної мережі; укладені відповідні договори, передбачені Правилами користування електричною енергією; здійснено підключення електроустановки замовника до електричної мережі; забезпечено власниками транзитних електроустановок їх оперативно-технічне обслуговування.

Що, крім того, підтверджено відповіддю АТ «Укрзалізниця» від 30.11.2020 року №Ц-2-80/3796-20 (а.с. 62).

Відповідно до ч.3 ст.375 ЦК України право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

У разі не додержання вказаних норм настають правові наслідки самочинної забудови (ч.4 ст.375 ЦК України).

Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво майна, не набуває права власності на нього (ч.2 ст.376 ЦК України).

Будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил (ч.2 ст.376 ЦК України).

Згідно з ч.2 ст. 875 ЦК України договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

Згідно з п.1.1., 2.2. договору підряду та ст. 875 ЦК України, п.29 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005р № 668, позивач мав передати для виконання робіт будівельний майданчик за актом приймання-передачі будівельного майданчика, що безпосередньо пов`язаний з місцезнаходженням об`єкта будівництва.

Проте такого доказу позивачем не надано, як і акта державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкт, що свідчить про не виникнення права власності на об`єкт самочинного будівництва.

За ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Позивачем не доведено, що його право власності порушено, оскільки позивач не довів, що спірна двоцепова повітряно-кабельна лінія електропостачання, протяжністю 12 км належить на праві власності саме йому.

Крім того, позивачем не доведено, що спірна лінія електропостачання використовується відповідачем всупереч його (позивача) інтересам.

За ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (ч.ч. 1-3 ст. 77 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 81 ЦПК України).

П. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» визначено, що суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позивачем вимог та зазначених і доведених ним обставин.

Абз. 2 п. 11 цієї ж Постанови встановлено, що суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, яка звернулась за судовим захистом.

Не підлягає захисту право, яке не порушено.

Отже, з урахуванням вищевикладених обставин, у задоволені позову належить відмовити в зв`язку з його безпідставністю та необґрунтованістю.

Розподіл судових витрат між сторонами, регулюється ст. 141 ЦПК України. Зокрема: судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

В силу ч. 9 ст.158 ЦПК України, вжиті ухвалою судді 12.01.2021 року заходи забезпечення позову - слід скасувати.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 15, 16, 317, 319, 375, 376, 391 ЦК України; ст.ст. 2, 4,12, 13, 19, 76, 80, 81, 141, 158, 174, 263-265, 267, 273, 274, 354, 355 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволені позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», третя особа: ОСОБА_2 , про зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.01.2021 року, у вигляді заборони Акціонерному товариству «Українська залізниця» підключати сторонніх осіб до двоцепної повітряно-кабельної лінії електропостачання потужністю 10 МГВт, протяжністю 12 км, в Київській області від тяглової підстанції «Підгірці» до села Безрадичі Обухівського району Київської області; заборони Акціонерному товариству «Українська залізниця» видавати третім особам технічні умови, які стосуються двоцепної повітряно-кабельної лінії електропостачання потужністю 10 МГВт, протяжністю 12 км, в Київській області від тяглової підстанції «Підгірці» до села Безрадичі Обухівського району Київської області; заборони Акціонерному товариству «Українська залізниця» видавати третім особам будь-яку іншу дозвільну документацію щодо двоцепної повітряно-кабельної лінії електропостачання потужністю 10 МГВт, протяжністю 12 км, в Київській області від тяглової підстанції «Підгірці» до села Безрадичі Обухівського району Київської області.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ;

відповідач: Акціонерне товариство «Українська залізниця», , адреса: 03150, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5;

третя особа: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Суддя Г.О. Матійчук