Справа № 202/2214/21
Провадження № 2/202/1602/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(з а о ч н е)

29 листопада 2021 року місто Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська в складі головуючого судді Марченко Н.Ю. за участю секретаря судового засідання Терещук Л.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу, зареєстрованого між нею і відповідачем ОСОБА_2 26 квітня 2014 року в Жовтневому відділі реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 202.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у шлюбі з відповідачем мають малолітнього сина ОСОБА_3 , 2015 року народження.

На початку 2020 року шлюбні відносини між нею і відповідачем були припинені через різні погляди, не спроможність та небажання відповідача утримувати родину.

З січня 2021 року вони з сином проживають окремо від відповідача. Між ними відсутнє почуття любові та довіри.

Вважає, що подальше спільне проживання та збереження шлюбу суперечить її інтересам.

За цих підстав просить шлюб між нею і відповідачем розірвати, малолітнього сина ОСОБА_3 , 2015 року народження, залишити проживати разом із нею, а також стягнути з відповідача на її користь судові витрати у розмірі 908 грн.

Ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 20 травня 2021 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач у судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій просила справу розглянути без її участі, проти ухвалення судом заочного рішення не заперечувала.

Відповідач у судове засідання не з`явився, неодноразово викликався в судове засідання, відзив на позов не надав, клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у його відсутність від нього не надходило, у зв`язку з чим судом проведено заочний розгляд справи, яка вирішується на підставі наявних даних та доказів.

Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне:

Судом установлено, що 26 квітня 2014 року в Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції був зареєстрований шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , актовий запис № 202.

Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_1 ».

Сторони мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Також судом установлено, що на початку 2020 року сторони припинили шлюбні відносини, примиритися не бажають.

Відповідно до статті 51 Конституції України, а також статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Статтею 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини.

Згідно зі статтею 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, що мають суттєве значення.

Враховуючи взаємовідносини між сторонами, причини позову про розірвання шлюбу, викладені у позовній заяві, всі обставини життя сторін, а саме припинення ними шлюбних відносин у 2020 році, окреме проживання з січня 2021 року, небажання позивача зберегти шлюб, суд вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, а тому шлюб між сторонами слід розірвати.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Оскільки відповідач у своїй заяві не ставила питання про відновлення її дошлюбного прізвища, прізвище дружині після розірвання шлюбу необхідно залишити « ОСОБА_1 ».

Крім того, відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 15.01.2020 року по справі № 200/952/18, за загальним правилом за відсутності спору щодо того з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти суд може вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу.

Приймаючи до уваги, що з позовної заяви вбачається, що малолітня дитина сторін після припинення сторонами шлюбних відносин проживає з матір`ю, матеріали справи не містять доказів про наявність між сторонами спору щодо місця проживання дитини після розірвання шлюбу, малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з розірванням шлюбу між батьками слід залишити проживати з матір`ю ОСОБА_1 .

Таким чином позов підлягає задоволенню.

При зверненні до суду позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 908 грн.

Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже, у зв`язку із задоволенням позову з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені нею витрати по сплаті судового збору в розмірі 908 грн.

Керуючись ст.ст. 258-259, 263-265, 281-282 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 26 квітня 2014 року в Жовтневому відділі реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 202.

Прізвище дружині після розірвання шлюбу залишити « ОСОБА_1 ».

Малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити проживати разом із матір`ю ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або через Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи) протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дані позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Дані відповідача: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя Н.Ю. Марченко