Справа № 183/1746/21
№ 2/183/2318/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2021 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Сороки О.В.,

секретаря судового засідання Устименко М.О.,

розглянувши, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новомосковської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лила І.А., про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , визначивши третьою особою приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Лилу І.А., у якому просить визначити їй додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свій позов ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що вона являється дружиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Після смерті чоловіка відкрилася спадщина на 2/9 частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яку він успадкував після смерті своєї матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 за законом. Інша частка квартири в розмірі 7/9 - належить онуку померлої ОСОБА_2 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданим державним нотаріусом Новомосковської районної державної нотаріальної контори Спіренковою Н.В. від10.02.2003 року.

Позивач зазначає, що після одруження вони разом з чоловіком з 1988 року мешкали у її квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , поруч з матір`ю чоловіка, а потім в 2002 році придбали іншу квартиру та переїхали проживати за адресою: АДРЕСА_3 , де проживали разом до дня смерті чоловіка.

В грудні 2020 року позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вищезазначену частку квартири, але нотаріусом було надано роз`яснення та відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, в зв`язку з тим, що нею пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, а також позивачем не були пред`явлені докази про постійне проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини за однією адресою.

Так, ОСОБА_1 зазначає, що в липні 2003 року вона знялася з реєстрації за адресою: АДРЕСА_3 , де був зареєстрований чоловік, хоча фактично вони продовжували проживати разом до останнього дня, а тому, як офіційна дружина, вважала що у неї немає строків для оформлення спадкового майна.

Позивач у своєму позові зазначає, що через стан здоров`я, через тяжкий майновий стан, через свою юридичну необізнаність, вона вчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. На день смерті свого чоловіка позивач вважала, що вона і так є спадкоємцем спадкового майна автоматично, та не має значення, коли вона звернеться із заявою про прийняття спадщини, оскільки вони проживали разом з чоловіком по день його смерті, а від спадщини вона не відмовлялася.

За таких обставин, позивач вважає, що є достатні підстави для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 22 березня 2021 року відкрите провадження по справі (а.с.24).

Позивач в судове засідання не з`явилася, представник позивача - адвокат Олійник О.А. надала до суду заяву, в якій просить справу розглядати у її відсутність, позов підтримала.

Відповідач також звернувся до суду із клопотанням про розгляд справи у його відсутність, позов визнав.

Третя особа - приватний нотаріус Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лила І.А. в судове засідання не з`явилася, її неявка не перешкоджає розгляду справи.

На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.

Суд, дослідивши докази, з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного.

Матеріали справи містять копію свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 7).

ОСОБА_1 є дружиною померлого ОСОБА_3 , про що свідчить свідоцтво про укладення шлюбу (а.с. 8).

ОСОБА_3 є власником 2/9 частин квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яку він успадкував після смерті своєї матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 за законом, про що свідчить свідоцтво про право на спадщину (а.с. 9).

Власником іншої частини означеної квартири являється відповідач по справі (а.с. 16).

Як вбачається з інформаційної довідки зі спадкового реєстру, сформованої за ухвалою суду, відомостей про наявність спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , спадковий реєстр не містить (а.с. 31).

14.12.2020 року позивачеві відмовлено приватним нотаріусом Новомосковського районного нотаріального округу Лилою І.А. відмовлено у відкритті спадкової справи, в зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини (а.с. 19).

Правовідносини щодо визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, врегульовані наступними нормами закону, а саме.

У відповідності до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з моменту смерті спадкодавця.

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень викладених абзацами 1, 2, 3, 4 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

На підтвердження обставини, викладених у позові щодо наявності поважних причин, з яких позивач пропустила строк для прийняття спадщини, суду надано копію амбулаторної картки хворою ОСОБА_1 , з якої вбачається, що в період з 27.09.2007 року по 21.04.2008 року позивач постійно знаходилася на лікуванні з приводу кардіологічного захворювання, потім у неї було діагностовано ряд хронічних захворювань, внаслідок яких вона тривалий час перебувала на лікуванні.

Подані позивачем докази у сукупністю з обставинами викладеними у позові щодо спільного проживання з чоловіком по день його смерті дають суду беззаперечні докази про те, що позивач, як спадкоємець першої черги за законом, з поважної причини пропустила строк для прийняття спадщини.

Доводи, викладені позивачем у позові щодо неможливості своєчасно звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, розцінюються судом, як поважні причини, пов`язані з об`єктивними, істотними для позивача труднощами на вчинення такої дії.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Аналіз вищезазначених норм закону, а також встановлені в судовому засіданні обставини, щодо причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, відсутність інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , дають суду підстави для визначення позивачеві додаткового строку для прийняття спадщини після смерті чоловіка, і достатнім, в даному випадку, буде строк у два місяці.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 76, 81, 89, 263, 265 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_5 до Новомосковської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Новомосковського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лили Інна Армоніківна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), додатковий строк у 2 (два) місяці, з дня набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Сорока.