Справа № 211/3747/19
Провадження № 2/211/114/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
09 червня 2021 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Сарат Н.О.
секретаря Зоріної С.М.
у відсутність сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок затоплення квартири за адресою: АДРЕСА_1 , -
В обгрунтування позову зазначено, що чотири роки поспіль, відповідач, який є власником квартири за адресою АДРЕСА_2 , та по сумісництву сусідом зверху, допускає затоплення квартири позивачів. Згідно інформаційної довідки, отриманої за офіційним запитом, квартира належить - ОСОБА_4 . Після кожного затоплення, позивачі вчасності як люди похилого віку вибачали сусіда, який приносив вибачення за свої діяння. Пішовши на поступки сусідові, жодних претензій вони так і не пред`являли, а вирішили проблему «по-сусідськи». Однак, дії відповідача перейшли всі межі. 19.02.2019 року, зі стелі квартири почала «литись» вода. В результаті чого були пошкоджені шпалери, стелі та меблі. Відразу позивачами була викликана бригада ТОВ «Комбінат благоустрою», яка є керуючою компанією з управління будинком та прибудинковою територією. На місці складено акт про затоплення. У зв`язку із понесеними збитками, зв`язавшись із відповідачем телефоном, позивачі вимагали негайної компенсації, за нанесені збитки. Пред`явивши відповідачу приблизні ціни зіпсованого, власник квартири АДРЕСА_2 не погодився із наведеним та відмовився компенсувати будь-які витрати. Вина відповідача доводиться численними актами (зокрема останнім) складеними ТОВ «Комбінат благоустрою» як компетентного органу та керуючої компанієї з обслуговування будинку. Крім того, вина відповідача підтверджується листом, отриманим від Виконавчого комітету Довгинцівської районної у місті Кривому Розі ради, із докладний роз`ясненням.
Ухвалою суду від 23.07.2019 року відкрито провадження по справі у загальному провадженні. Ухвалами суду від 23.07.2019 року, 23.09.2019 року, 04.02.2020 року призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу, витрати покладено на позивача ОСОБА_1 . Ухвалою суду від 30.04.2020 року провадження по справі відновлено. Ухвалою суду від 08.10.2020 року закрито підготовче судове засідання та призначено до розгляду по суті.
Позивачі у судове засідання не з`явилися, представник позивачів ОСОБА_5 до суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність та у відсутність позивачів, на позовних вимогах наполягає, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_4 до суду не з`явився, про слухання справи повідомлявся відповідно до ст. 128 ЦПК України, відзиву не надав.
В порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди представника позивача суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.
Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 є співвласниками квартири за адресою: АДРЕСА_1 . ( а.с. 14).
Сусідом зверху над позивачами є ОСОБА_4 , власник квартири за адресою АДРЕСА_2 . ( а.с. 16-18).
Згідно актів про затоплення від 05.04.2015 року, 24.05.2016 року, 20.12.2017 року, 12.02.2019 року, тобто систематично відповідач ОСОБА_4 затоплює квартиру позивачів, чим спричиняї їм матеріальні збитки та постійні незручності.
Згідно із висновком експерта ОСОБА_6 від 10.04.2020 року № 10/20 вбачається, що розмір завданої матеріальної шкоди приміщенням, зазначеним у Актах, унаслідок залиття в квартирі АДРЕСА_1 складає 1 498,20грн. з ПДВ (одна тисяча чотириста дев`яносто вісім гривень 20 коп.). Розмір завданої матеріальної шкоди приміщенням, не зазначеним у Актах, унаслідок залиття в квартирі АДРЕСА_1 складає 8 807,40грн. з ПДВ (вісім тисяч вісімсот сім гривень 40 коп.). Разом розмір завданої матеріальної шкоди унаслідок залиття приміщенням зазначеним у Актах та приміщенням не зазначеним у Актах в квартирі АДРЕСА_1 складає 10 305,60грн.з ПДВ (десять тисяч триста п`ять гривень 60 коп.)
Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, при цьому доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з вимогами ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних або юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно дост.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).
Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом.
Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Згідно із роз`ясненнями, наданими упостанові Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно з ч.3ст.156 Житлового кодексу України власник квартири та члени його сім`ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири).
Враховуючи викладені положення діючого законодавства саме на власника покладається обов`язок відшкодування шкоди, заподіяної у зв`язку із використанням належного йому майна. З огляду на наведене, оскільки об`єктивними доказами, зібраними при розгляді судом даної справи встановлено, що залиття квартири позивачів відбулося внаслідок вини відповідачки то шкода, заподіяна залиттям квартири позивачів, підлягає стягненню з відповідачки, як власниці квартири.
Висновок про оцінку матеріального збитку, спричиненого внаслідок затоплення відповідачем квартири позивачів, у суду не викликає сумнівів щодо об`єктивності викладених у ньому відомостей.
Відповідно до частини 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За приписами частини 2 вказаної статті Кодексу, інші судові витрати пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.
Таким чином, з відповідача підлягає стягненню на користь позивачів судові витрати у розмірі 3500,00 грн. кошти витрачені на проведення експертизи та 5000,00 грн. кошти на правову допомогу адвоката, та на користь держави з відповідача підлягає стягненню судовий збір в сумі 768,40 грн..
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.22,23,322,1166,1167,1192 ЦК України, ст.ст.1,20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,ст.190 ЖК України, ст.ст.2,4,5,10,11,12,76-80,141,223,247,258,259,263-268, 280-284 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок затоплення квартири за адресою: АДРЕСА_1 - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_4 , ІПН НОМЕР_1 , адреса АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_2 , ОСОБА_2 , ІПН НОМЕР_3 , ОСОБА_3 , НОМЕР_4 , адреса АДРЕСА_1 судові витрати по сплаті за експертизу у розмірі 3500 (три тисячі п`ятсот) гривень 00 копійок, на кожного по 1166 (одна тисяча сто шістдесят шість) гривень 67 копійок.
Стягнути з ОСОБА_4 , ІПН НОМЕР_1 , адреса АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_2 , ОСОБА_2 , ІПН НОМЕР_3 , ОСОБА_3 , НОМЕР_4 , адреса АДРЕСА_1 судові витрати на правову допомогу у розмірі 5000 (п`ять тисяч) гривень 00 копійок, на кожного по 1666 (одна тисяча шістсот шістдесят шість) гривень 67 копійок.
Стягнути з ОСОБА_4 , ІПН НОМЕР_1 , адреса АДРЕСА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачами протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: Н. О. Сарат