Новосанжарський районний суд Полтавської області
Справа № 542/977/16-ц
Провадження № 2-з/542/10/21
У Х В А Л А

Іменем України

07 квітня 2021 року смт Нові Санжари

Суддя Новосанжарського районного суду Полтавської Шарова-Айдаєва О.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі № 542/977/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розподіл майна подружжя, придбаного за час подружнього життя,

ВСТАНОВИВ:

07 травня 2021 року ОСОБА_1 звернулась до Новосанжарського районного суду Полтавської області із заявою про скасування заходів забезпечення позову, в якій просила скасувати заходи забезпечення позову, вжиті у справі відповідно до ухвали Апеляційного суду Полтавської області від 06.03.2017, та скасувати накладений арешт на об`єкт незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі рішення Новосанжарського районного суду Полтавської області від 16 травня 2012 року та на земельну ділянку площею 0,07 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :30:006:0259, що належить на праві власності ОСОБА_3 на підставі рішення від 07 серпня 2012 року 20 сесії 6 скликання Новосанжарської селищної ради відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку ЯМ № 072680 від 27 листопада 2012 року.

Внаслідок автоматизованого розподілу судової справи між суддями, заява надійшла до провадження судді ОСОБА_4 .

Відповідно до частини 1 статті 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Стаття 42 ЦПК України визначає учасників справи, якими є: у позовному провадженні - сторони, треті особи; у наказному - заявник та боржник; у справах окремого провадження - заявники, інші заінтересовані особи.

Згідно з частиною 9 статті 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Таким чином, заява про скасування заходів забезпечення позову має відповідати загальним вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України.

Згідно з пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Подана ОСОБА_1 заява про скасування заходів забезпечення позову вказаним вимогам ЦПК України не відповідає, оскільки, звертаючись до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, заявник не зазначив сторін (учасників справи), а саме: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Слід також зазначити, що відповідно до пункту 9 постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" від 03 червня 2016 року № 5, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , якою ставиться питання про скасування заходів забезпечення позову, не була учасником справи. І до матеріалів заяви не додано документів, які підтверджують, що заявник є донькою та, відповідно, спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 . Також, заявником в обґрунтування того, що вона є спадкоємцем не надано відомостей про те, що вона зверталась з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 .

Крім іншого, заявником не надано до суду документів, які підтверджують реєстрацію накладеного ухвалою суду арешту на вказане майно, а саме: інформації з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

При цьому, відповідно до частин 1, 2 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтею 158, 185, 260, ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі № 542/977/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розподіл майна подружжя, придбаного за час подружнього життя - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, про що повідомити заявника.

Недоліки усунути шляхом надання до Новосанжарського районного суду Полтавської області:

- заяви про скасування заходів забезпечення позову із зазначенням відомостей щодо учасників справи, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України;

- документів на підтвердження зазначених у заяві обставин, а саме: того факту, що заявниця є спадкоємцем першої черги після померлого ОСОБА_3 ;

- документів, які підтверджують реєстрацію накладеного ухвалою Апеляційного суду Полтавської області від 06.03.2017 арешту на вказане майно, а саме: інформації з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Заявнику роз`яснити, що в разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Шарова-Айдаєва