ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

31 травня 2021 року

м. Харків

справа № 624/925/19

провадження № 22-ц/818/2671/20

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Тичкової О.Ю.,

суддів колегії Маміної О.В., Пилипчук Н.П.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кегичівського районного суду Харківської області від 5 листопада 2020 року в складі судді Куст Н.М. по справі за позовом ОСОБА_1 до приватно-орендного сільськогосподарського підприємства «Мажарка» про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та скасування його державної реєстрації, -

У С Т А Н О В И В :

Рішенням Кегичівського районного суду Харківської області від 5 листопада 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, 19 лютого 2021 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду скасувати.

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 також порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Посилається на те, що Законом Уукраїни «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-ІХ, ЗУ Закон України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» зупинилися процесуальні строки на час дії карантину. У зв`язку з дією карантину встановленого КМУ строк ним був пропущений з поважних причин.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 2 березня 2021 року доводи, наведені апелянтом, як на підставу пропуску строку на апеляційне оскарження, визнано неповажними. Апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, а саме: надання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням поважних причин пропуску такого строку, зумовлених обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином та сплати судового збору у розмірі 2305,20 грн. Також, було роз`яснено, що у разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Копію ухвали Харківського апеляційного суду від 2 березня 2021 року ОСОБА_1 отримано 19 березня 2021 року.

31 березня 2021 року до Харківського апеляційного суду надійшло клопотання ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 про долучення квитанції № 872-В8ТВ-82ЕР-761Е від 26.03.2021 про сплату судового збору у розмірі 2305,20 грн.

Інші недоліки зазначені в ухвалі від 02.03.21 року усунуті не були.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 19 квітня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 повторно було залишено без руху з підстав не надання заяви про поновлення строку з зазначенням причин пропуску строку, зумовлених обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

24 травня 2021 року до Харківського апеляційного суду надійшло клопотання ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування якого зазначає, що об`єктивні причини, які зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином та перешкоджали подати апеляційну скаргу є ситуація, яка склалася в Кегичівському районі з рівнем захворюваності на COVID-19. Також з 03.11.2020 року ОСОБА_1 почав працювати в ТОВ «Володар Кегичівка» та обставини, які перешкоджали звернутися до суду вчасно не залежали від його волевиявлення та були зумовлені відсутністю коштів та незадовільним майновим станом. Крім того, зазначає, що матеріали справи не містять доказів отримання позивачем копії судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що 5 листопада 2020 року ухвалено рішення (а.с. 152-154), копію оскаржуваного рішення суду отримано представником позивача ОСОБА_2 10 листопада 2020 року (а.с. 156), апеляційну скаргу подано 19 лютого 2021 року.

У відповідності до вимог статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто та (або) через представника.

Відповідно до статті 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Учасники справи мають право: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії одержувати копії судових рішень (п.1.ч.1 ст.43 ЦПК України).

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 4 травня 2020 року № 343 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України» внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Вказане свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

Враховуючи, що 10.11.2020 року ОСОБА_2 , яка діяла в межах повноважень наданих їй законом, отримала копію оскаржуваного рішення, у зв`язку з чим ОСОБА_1 не був позбавлений можливості оскаржити рішення протягом 30 днів з дня отримання його копії. Крім того, скаржник не був позбавлений можливості направити апеляційну скаргу засобами поштового зв`язку. Доказів скрутного матеріального становища апелянтом суду надано не було.

Щодо клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження у зв`язку з введеним постановою Кабінету Міністрів України карантином, судова колегія зазначає, що вказана заявником причина пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення не свідчить про пропуск процесуального строку з поважних причин.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку, задля виключення можливості його безпідставного поновлення, апеляційних суд враховує, що оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі, а будь-які причини не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для його поновлення. Поновленню підлягає лише строк, який пропущений з об`єктивних і, які не залежали від волі та поведінки особи, причин. Якщо строк поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. У випадку, якщо суди обмежуються вказівкою на наявність «поважних причин» для поновлення пропущеного строку, вони не вказують чітких підстав такого поновлення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на всій території України установлено карантин з 12 березня 2020 року.

Відповідно до підпункту 3 пункту 12 розділу І Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ XII «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3 наступного змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Двадцятиденний строк, встановлений Законом України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», закінчився 6 серпня 2020 року.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином (пункт 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність правових підстав для поновлення процесуального строку, встановленого статтею 354 ЦПК України, оскільки не визнає причину його пропуску поважною і такою, що зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

У п. 44 рішення від 03.102017 по справі «Віктор Назаренко проти України» (заява № 18656/13) ЄСПЛ при дослідженні питання щодо дотримання гарантій п. 1 ст. 6 Конвенції щодо права заявника на доступ до апеляційного суду нагадав, що Договірні Сторони мають виявляти сумлінність для забезпечення ефективного здійснення прав, які гарантуються статтею 6 (див., наприклад, рішення у справі «Фретте проти Франції» (Frette v. France), заява № 36515/97, пункт 49, ЄСПЛ 2002-I). Дійсно обов`язок заявника також полягав у тому, щоб проявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (див., наприклад, ухвалу щодо прийнятності у справі «Тойшлер проти Німеччини» (Teuschler v. Germany), заява № 47636/99, від 04 жовтня 2001 року; рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвалу щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03, від 01 квітня 2008 року; та рішення у справі «Мускат проти Мальти» (Muscat v. Malta), заява № 24197/10, пункт 44, від 17 липня 2012 року).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

На підставі викладеного, суд відмовляє ОСОБА_1 у відкритті апеляційного провадження на рішення Кегичівського районного суду Харківської області від 5 листопада 2020 року.

Керуючись ст. ст. 357, 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кегичівського районного суду Харківської області від 5 листопада 2020 року в складі судді Куст Н.М. по справі за позовом ОСОБА_1 до приватно-орендного сільськогосподарського підприємства «Мажарка» про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та скасування його державної реєстрації.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Головуючий - О.Ю. Тичкова

Судді - О.В. Маміна

Н.П.Пилипчук