СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-п/759/121/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2021 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Миколаєць І.Ю.,

при секретарі Фітяк Є.М.,

за участі представника заявника (відповідача) ОСОБА_8,

представника позивача ОСОБА_7,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , який здійснює представництво інтересів ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ :

Заочним рішенням Святошинського районного суду м.Києва ухваленим у вище зазначеній справі 23.11.2020 року, позовні вимоги позивача були задоволені. Судом вирішено : « Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , ( АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , ( АДРЕСА_1 ) аліменти на утримання дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 у розмірі 1/3 частини усіх видів(доходів) заробітку щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 04.08.2020 року і до досягнення ОСОБА_6 повноліття, а від того часу - 1/4 частини усіх видів(доходів) заробітку щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення повноліття ОСОБА_4 .Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний код невідомий ( АДРЕСА_2 ) у дохід держави судовий збір в розмірі 840,80 грн.».

Своєю заявою про перегляд заочного рішення представник відповідача просить поновити строк на звернення із заявою, заочне рішення скасувати та призначити справу до розгляду у загальному порядку посилаючись на факти неявку представника відповідача у судове засідання із поважної причини - погіршення стану здоров"я представника відповідача . Щодо доказів, що мають істотне значення для вирішення справи повідомляє про наявність усної домовленості на час ухвалення рішення про добровільне утримання дітей у підтвердження чого заявником надаються платіжні документи про переказ на рахунок позивача коштів на утримання дітей, платіжні документи на придбання дитячих речей відповідачем, скріншоти переписки між сторонами.

У судовому засіданні з розгляду заяви про перегляд заочного рішення представник заявника підтримує заяву про скасування заочного рішення.

Представник позивача заперечує проти скасування заочного рішення посилаючись на належність повідомлення відповідача та її представника про місце та час розгляду справи, а надані відповідачем нові докази не спростовують проживання дітей з батьком - позивачем у справі.

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, поновивши строк на звернення із заявою, заслухавши представника відповідача, представника позивача, дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява задоволенню не підлягає.

Судом встановлено, що 23.11.2020 року Святошинським районним судом м.Києва ухвалене заочне рішення у справі за позовом ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення аліментів.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є одночасна наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто таких доказів, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення, однак існували на цей час.

У судове засідання, призначене судом відповідач не з`явився, про місце та час судового засідання повідомлений належним чином про що свідчить присутність відповідача та її представника у судовому засіданні 11.11.2020 р. та відповідна розписка в отриманні судової повістки (а.с.38,39). Судом разом із представником відповідача була узгоджена дата проведення наступного судового засідання та узгоджений час для підготовки відповідачем відзиву.

20.11.2020 р. від представника відповідача до суду надійшли клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та про відкладення розгляду справи через хворобу представника з доказами перебування у серпні 2020 р. відповідача на лікуванні, що було оцінено судом під час проведення розгляду справи 23.11.2020 р. як неповажність причини неявки у судове засідання.

Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд керувався як підставами можливості ухвалення такого рішення у відповідності до п.1 ч.3 ст.223, ч.1 ст. ст.280 ЦПК України, які передбачають можливість ухвалення заочного рішення за належного повідомлення про час та місце проведення судового засідання; відсутності учасника справи, якщо поважність причини неявки не встановлена; за відсутності відзиву; за відсутності заперечень щодо заочного розгляду справи; так і процесуальними строками для ухвалення рішення. Тобто визначальним моментом заочного розгляду справи є лише належне повідомлення відповідача.

Судом, який ухвалював рішення, визначено пріоритетним право позивача на захист його інтересів, способом, визначеним ст.4 ЦПК України із застосуванням принципу диспозитивності, визначеним ст.11 ЦПК України, над обставинами не явки відповідача та/або його представника.

Рішенням ЄСПЛ у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року зазначено, що в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В рішеннях Європейського суду з прав людини по справі «Пономарьов проти України ( заява №3236/03) вказано: " … сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження ( mutatis mundis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява №8371/02, п. 27, рішення від 36 квітня 2007 року та «Трух проти України», заява №50966/99, від 14 жовтня 2003 року)".

Щодо третьої обов`язкової обставини, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення. Відповідач не повідомляє суд і не посилається на будь-який новий доказ, що має суттєве значення для правильного вирішення справи, як того вимагає ст.288 ЦПК України. Одне лише посилання на свої заперечення проти доводів позовної заяви не є тією обов`язковою обставиною, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення, а саме доказом, який має істотне значення для правильного вирішення справи.

Слід зазначити, що кожна сторона, маючи обсяг прав, розпоряджається ними щодо предмета спору на власний розсуд, а суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, які беруть участь у справі (диспозитивність цивільного судочинства - ст.11 ЦПК України).

Ухвалюючи рішення, суд зважив на наявність доказів в обґрунтування тих вимог, які просив задовольнити позивач, встановив правовідносини сторін, які випливають із встановлених обставин та надав їм відповідну правову оцінку. Інша оцінка таких правовідносин не є метою розгляду заяви про скасування заочного рішення та не може бути підставою його скасування.

З урахуванням не поважності причин неявки у судове засідання, та з урахуванням відсутності посилань на такі докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку немає.

Керуючись ст.ст. 287-289 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , який здійснює представництво інтересів ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення аліментів, залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України впродовж тридцяти днів. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду , при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя І.Ю.Миколаєць