Ухвала

07 червня 2021 року

м. Київ

справа № 308/8567/20

провадження № 61-3480сво21

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Крата В. І. (суддя-доповідач),

суддів: Висоцької В. С., Гулька Б. І., Луспеника Д. Д., Синельникова Є. В., Фаловської І. М., Червинської М. Є.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: виконавчий комітет Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , управління Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_2 , яка підписана адвокатом Ємчук Лідією Вікторівною, на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2020 року в складі судді Бенца К. К., та постанову Закарпатського апеляційного суду від 02 лютого 2021 року у складі колегії суддів: Куштана Б. П., Джуги С. Д., Кожух О. А.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст заяви про забезпечення позову

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до виконавчого комітету Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , управління Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про скасування повідомлення на початок виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії.

ОСОБА_1 просила:

скасувати повідомлення на початок виконання будівельних робіт, зареєстроване Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради 03 липня 2020 року серії ЗК № 76 «Реконструкція частини житлового будинку з розширенням та виділенням в окреме будинковолодіння» в АДРЕСА_1 , забудовники: ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ;

зобов`язати ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відновити стан земельної ділянки в АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки 211010000:05:001:0091 у стан до початку виконання будівельних робіт, а саме демонтувати розпочате будівництво на зазначеній земельній ділянці (фундамент, частину стіни, які розташовані за межами сформованої квартири загальною площею 53, 40 кв. м та житловою площею 39, 20 кв. м).

У серпні 2020 року одночасно із позовом ОСОБА_1 подано заяву про забезпечення позову.

Заява мотивована тим, що відповідачі протягом серпня 2020 року активно здійснюють будівництво з порушенням правил забудови без виконання містобудівних умов та обмежень від 21 жовтня 2019 року і порушують права та інтереси суміжного користувача ОСОБА_1 . У разі невжиття заходів забезпечення позову відповідачі проведуть будівництво, що унеможливлять виконання рішення у цій справі і відновлення становища, яке існувало до порушення прав та інтересів позивача.

ОСОБА_1 просила в заяві про забезпечення позову:

заборонити ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 проводити будівельні роботи на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстровано Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради 03 липня 2020 року ЗК № 76, назва будівництва - реконструкція частини житлового будинку з розширенням та виділенням в окреме будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2020 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено.

Заборонено до ухвалення судом рішення по суті спору ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проведення будівельних робіт на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт яке зареєстровано Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради 03 липня 2020 року ЗК№ 76 назва будівництва реконструкція частини житлового будинку з розширенням та виділенням в окреме будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. Відповідачі на протязі серпня 2020 року активно здійснюють будівництво з порушенням правил забудови без виконання містобудівних умов та обмежень від 21 жовтня 2019 року та грубо порушують права та інтереси суміжного користувача ОСОБА_1 . Виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, з метою забезпечення ефективного захисту і поновлення прав та інтересів позивача, враховуючи те, що обраний заявником спосіб забезпечення позову шляхом заборони проведення будівельних робіт на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт не спричинить не відновлюваної шкоди відповідачам чи третім особам, суд вважав, що заява позивача про забезпечення позову в цій частині обґрунтована і підлягає задоволенню, оскільки невжиття заходів забезпечення позову, в подальшому, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, у разі задоволення позовних вимог.

Короткий зміст постанови апеляційного суду

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 02 лютого 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2020 року залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що 21 жовтня 2019 року управлінням містобудування та архітектури видано ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 містобудівні умови № 211-М на реконструкцію частини житлового будинку з розширенням та виділенням в окреме будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1. На підставі цього відповідачі зареєстрували 03 липня 2020 року повідомлення про початок виконання будівельних робіт ЗК № 76. ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_4 , і земельної ділянки площею 0,091 га, кадастровий номер земельної ділянки :05:002:0112, по сусідству з об`єктом будівництва. Отже, видача містобудівних умов на підставі яких проводиться будівництво безпосередньо зачіпають права та інтереси позивача. Звертаючись із заявою про забезпечення позову, позивач просила заборонити відповідачам проведення будівельних робіт на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстровано Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради 03 липня 2020 року ЗК № 76. Доводи про те, що у відповідачів наявні всі дозвільні документи, необхідні для виконання будівельних робіт на об`єкті реконструкції за адресою: АДРЕСА_1 , не береться до уваги, оскільки саме ці документи і оспорюються позивачем, що і послугувало зверненням із заявою про забезпечення позову. Доводи апеляційної скарги про те, що в матеріалах справи відсутні відомості, що невжиття заходів забезпечення позову утруднить або унеможливить виконання рішення суду, не можуть бути взяті судом апеляційної інстанції до уваги, оскільки є суб`єктивною оцінкою зі сторони відповідача, і не впливають на правильність вирішення заяви про забезпечення позову по суті.

Апеляційний суд вказав, що очевидно, що в разі невжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони вчиняти певні дії є ризики, що в подальшому відповідачами можуть вчинятися дії щодо зміни конфігураційна спірному об`єкті тощо. Указані дії необхідно попередити, оскільки існує спір щодо правомірності надання дозволу на початок проведення будівельних робіт. У випадку невжиття заходів забезпечення позову та за умови ухвалення судового рішення на користь позивача виконати таке рішення буде складно або взагалі неможливо, адже під час розгляду справи по суті спірний об`єкт може змінити свою конфігурацію, що ставить під загрозу виконання майбутнього судового рішення, знову ж таки, у випадку задоволення позовних вимог. Заходи забезпечення позову, які просить вжити позивач, є співмірними заявленим позовним вимогам, цілком відповідають характеру спірних правовідносин і ніяким чином не порушать прав учасників спору, а навпаки, зможуть забезпечити рівність таких прав. Ужиття заходів забезпечення позову захистить права позивача у випадку задоволення його позовних вимог. Інтереси та права відповідачів таким забезпеченням не будуть порушені або обмежені, оскільки заходи забезпечення позову мають виключно тимчасовий характер і після вирішення спору по суті, вони будуть скасовані і у випадку ухвалення рішення не на користь позивача, відповідачі і надалі зможуть реалізовувати свої права стосовно проведення реконструкції і будівництва. Стороною позивача належними та допустимими доказами доведено, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до утруднення чи унеможливлення виконання майбутнього судового рішення у випадку ухвалення на його користь.

Аргументи учасників справи

У березні 2021 року ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку подала касаційну скаргу, яка підписана представником Ємчук Л. В. , на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2020 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 02 лютого 2021 року, в якій просить: оскаржені судові рішення скасувати; ухвалити нове про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Касаційна скарга мотивована тим, що ухвалюючи оскаржені судові рішення допустили порушення норм процесуального права та не врахували висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 07 серпня 2020 року в справі № 520/9674/19. Суд першої інстанції, розглянувши заяву про вжиття заходів забезпечення позову, подану одночасно з позовною заявою, раніше ніж вирішив питання про відкриття провадження у справі, дійшов передчасного висновку про необхідність її задоволення, а також порушив встановлений законом процесуальний порядок розгляду такої заяви. На час постановлення оскарженої ухвали міськрайонний суд не в повній мірі визначився з характером спірних правовідносин та нормами права, які підлягали застосуванню. Крім того, ухваливши рішення про забезпечення позову шляхом заборони відповідачам проводити будівельні роботи, суд фактично припинив право відповідачів, як замовників, на виконання будівельних робіт, набуте на підставі оскарженого повідомлення про початок виконання таких робіт, що є тотожним задоволенню позовної вимоги про скасування такого повідомлення та вирішенням справи по суті.

Звертає увагу, що в матеріалах справи доказів на підтвердження початку проведення відповідачами реконструкції належного їм нерухомого майна з порушенням встановленого законом порядку та посилається на покладення апеляційним судом в основу оскарженої постанови суб`єктивного твердження позивача про те, що відповідачі, як забудовники, після отримання містобудівних умов та обмежень, не виконавши умови щодо отримання погодження в управлінні культурної спадщини, порушуючи умови щодо розташування, вийшли за межі існуючої будівлі та розпочали будівництво, чим допустили порушення вимог містобудівної документації та прав третіх осіб, в тому числі позивача.

У квітні 2021 року ОСОБА_1 подано відзив на касаційну скаргу, в якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2020 року про забезпечення позову та постанову Закарпатського апеляційного суду від 02 лютого 2021 року залишити без змін.

Вказує, що невжиття судом який розглядає справу заходів по забезпеченню позову може утруднити чи унеможливити виконання рішення суду. Суд першої інстанції вивчивши матеріали справи дійшов обґрунтованого висновку про необхідність задоволення позовних вимог. Апеляційний суд з такими доводами погодився навівши відповідні обґрунтування. Доводи касаційної скарги не спростовують висновків суду який правомірно забезпечив позов оскільки заходи забезпечення позову є адекватними по відношенню до предмету спору та меті його застосування. Посилання в касаційній скарзі на ту обставину, що суд забезпечив позов раніше відкриття провадження у справі не спростовує висновків суду першої та касаційної інстанції про наявність підстав для вжиття заходів по забезпеченню позову. Більше того матеріалами справи підтверджено що справа перебуває на розгляді в Ужгородського міськрайонного суду. Провадження у справі було відкрито ухвалою суду від 27 листопада 2020 року.

Посилається на те, що ухвалою суду заборонено чотирьом відповідачам вчиняти дії, а касаційна скарга подана тільки одним з відповідачів.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 18 березня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі.

Ухвалою Верховного Суду від 14 травня 2021 року продовжено ОСОБА_1 строк на подання відзиву на касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду від 19 травня 2021 року справу призначено до судового розгляду.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 18 березня 2021 року вказано, що: підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 2 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права (частина друга статті 389 ЦПК України); заявник вважає, що при вирішенні питання про забезпечення позову судами порушено норми процесуального права та не враховано висновки Верховного Суду викладені у постанові від 07 серпня 2020 року в справі № 520/9674/19.

Ухвалою Верховного Суду у складі Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2021 року справу передано на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду.

Ухвала суду касаційної інстанції мотивована тим, що колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що у випадку невжиття заходів забезпечення позову у заявлений позивачем спосіб під час розгляду справи по суті внаслідок проведених, або ж ймовірного закінчення будівельних робіт, повідомлення про початок яких є предметом оскарження у цій справі, спірний об`єкт нерухомого майна може змінити свою конфігурацію, що очевидно утруднить чи унеможливить виконання майбутнього судового рішення, у випадку задоволення позову. Колегія суддів позбавлена можливості ухвалити власне рішення по суті касаційної скарги без передачі справи на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду з наступних підстав. Оскаржена ухвала Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2020 року про забезпечення позову була постановлена до вирішення судом першої інстанції питання про відкриття провадження по справі. Обґрунтовуючи касаційну скаргу, представник ОСОБА_2 вказує на порушення судом встановленого законом процесуального порядку розгляду заяви про забезпечення позову у цій справі та, посилаючись на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 07 серпня 2020 року в справі № 520/9674/19, стверджує про неможливість вирішення до відкриття провадження по справі заяви про забезпечення позову, поданої одночасно із позовною заявою,.

У постанові від 07 серпня 2020 року в справі № 520/9674/19 (провадження № 61-4032св20), на яку посилався заявник, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду зазначив, що у випадку подачі заяви про забезпечення позову одночасно із позовною заявою, суд першої інстанції першочергово повинен вирішити питання, чи підсудна дана справа цьому суду, чи відповідає позовна заява вимогам статей 175-177 ЦПК України, та, відповідно, чи є можливість відкриття провадження у справі, і вже у випадку позитивного вирішення вказаного питання, розглядати доцільність вжиття заходів забезпечення позову у справі.

Проте вирішення заяви про забезпечення позову поданої одночасно з пред`явленням позову виключно після відкриття провадження у справі призведе до порушення процесуального строку розгляду такої заяви передбаченого частиною першою статті 153 ЦПК України, а крім того зволікання із вирішенням заяви про забезпечення позову може призвести до настання наслідків, запобігти яким і покликані заходи забезпечення позову. Також вирішення заяви про забезпечення позову поданої одночасно із пред`явленням позову, лише після відкриття провадження у справі, ставить осіб, які подали заяву у такий спосіб, в нерівне становище із особами, які подали заяви про забезпечення позову до подання позову або після відкриття провадження у справі, чиї заяви будуть розглянуті в строки передбачені частиною першою статті 153 ЦПК України.

Тому заяви про забезпечення позову подані одночасно із поданням позовної заяви, у разі відповідності їх змісту та форми вимогам, встановленим статтею 151 ЦПК України, та підсудності таких заяв суду, до якого вони подані згідно вимог частини першої статті 152 ЦПК України, мають бути розглянуті по суті у строк передбачений частиною першою статті 153 ЦПК України.

За таких обставин Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважав за необхідне відступити від висновків, викладених у постанові від 07 серпня 2020 року в справі № 520/9674/19 (провадження № 61-4032св20) Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду про те, що вирішення по суті заяви про забезпечення позову, поданої одночасно із позовною заявою, можливо лише після відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини другої статті 403 ЦПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

Таким чином, касаційна скарга ОСОБА_2 , яка підписана адвокатом Ємчук Л. В., на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2020 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 02 лютого 2021 року підлягає прийняттю до розгляду Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Тому касаційна скарга розглядатиметься Об`єднаною палатою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Керуючись статтями 7, 260, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду справу № 308/8567/20 за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , управління Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про скасування повідомлення на початок виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії.

Призначити справу № 308/8567/20 до розгляду Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді: В. С. Висоцька

Б. І. Гулько

Д. Д. Луспеник

Є. В. Синельников

І. М. Фаловська

М. Є. Червинська