Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Бенца К.К.,

при секретарі Курбатова Д.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за позовною заявою ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» про захист прав споживачів та стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ :

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» про захист прав споживачів та стягнення моральної шкоди..

Мотивуючи свої позовні вимоги, позивач вказує на те, що їй на праві особистої приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 . Будинок АДРЕСА_2 де знаходиться належна їй квартира збудований в 2014 р. та ніколи не був ані комунальною, ані державною власністю, а є від самого початку приватною власністю.

На балансі ОСББ «По Кошицькій» та згідно офіційних відомостей Державних реєстрів про право власності на нерухоме майно немає жодного спільного майна. Спільні дахи і підвали в будинку відсутні, а натомість є приватні квартири, приватні мансардні квартири, приватні гаражі та приватні нєжитлові приміщення (кладовки). Тобто весь будинок перебуває у приватній власності окремих осіб, а земельна ділянка під будинком перебуває у приватній власності окремої фізичної особи згідно офіційних відомостей з реєстрів.

Позивач зазначає, що ОСББ «По Кошицькій» згідно укладеного з КП «Водоканал м.Ужгород» до цього часу є посередником в постачанні води власникам квартир в будинку АДРЕСА_2 , хоча з 2020 року згідно змін до чинного законодавства є можливість за рішенням загальних зборів власників квартир укладення індивідуальних договорів водопостачання квартир.

03.08.2021 р. о 9 год. 30 хв. працівниками КП «Водоканал м.Ужгород», без її відома, без жодного попередження та дозволу здійснено несанкціоноване фізичне втручання в її приватну власність, вирвано залізну дверку, за якою знаходився аварійний кран водопостачання належної їй на праві особистої приватної власності квартири по АДРЕСА_3 та несправний, зламаний лічильник ОСОБА_2 , чим нанесено їй матеріальну шкоду.

Позивач зазначає, що працівниками КП «Водоканал м.Ужгород» переставлено її лічильник в інше положення та вставлено у водопровід несертифіковані та заборонені в Україні обмежувачі водопостачання, внаслідок чого вода в квартирі АДРЕСА_1 практично відсутня чим пошкоджено ряд побутових приладів.

Жодного попередження про відключення водопостачання позивач не отримувала, жодні договори з КП «Водоканал м.Ужгород» нею не укладались.

Для проведення ремонтних робіт та виїмки заборонених предметів, позивач зверталась до КП «Водоканал м.Ужгород» з проханням припинити водопостачання в буд. АДРЕСА_2 та направити ремонтну бригаду для виїмки заборонених предметів та відновлення водопостачання в квартирі АДРЕСА_1 із заявою від 04.08.2021 р. Однак її звернення виявилось безрезультатним.

Позивач зазначає, що на даний час з 03 серпня 2021 р. водопостачання в квартирі відсутнє попри існування прямої заборони обмеження чи припинення водопостачання, в зв`язку з чим її права споживача та права її малолітніх дітей істотно порушено.

Позивач вважає, що незаконними діями ОСББ «По Кошицькій» в особі ОСОБА_2 їй завдано матеріальної та моральної шкоди, оскільки, проживання в квартирі в період пандемії без води становить загрозу для життя та її здоров`я та здоров`я її малолітніх дітей. В квартирі антисанітарні умови. Внаслідок самовільного незаконного та повного відключення водопостачання, яке відбулось без жодного попередження , без жодних законодавчих підстав в період пандемії , вона не змогла прибрати в квартирі, попрати одяг, помити посуд.

ЇЇ заяви від 04.08.2021 р. та від 05.08.2021 р. про відновлення водопостачання залишені без задоволення.

Окрім того, ОСББ «По Кошицькій» укладено загальний договір водопостачання будинку АДРЕСА_2 », у зв`язку з чим вона не може укласти індивідуальний договір водопостачання квартири з КП «Водоканал м.Ужгород», чим порушено її право на отримання житлово - комунальної послуги водопостачання квартири.

Крім того, як зазначає позивач, неправомірними діями відповідача їй також завдано моральну шкоду, що полягає у тому, що саме через вигаданий борг в розмірі 21000 грн. відповідачем відключено їй водопостачання, через що завдано позивачу сильні душевні страждання, порушено її право власності, право на забезпечення нормального рівня життя, на елементарні санітарно-гігієнічні умови, порушено нормальні життєві зв`язки, спосіб життя. Розмір моральної шкоди позивач оцінює у 21 000 грн. 00 коп.

В зв`язку з вищенаведеним просить суд зобов`язати Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» відновити водопостачання належної їй на праві приватної власності квартири АДРЕСА_1 та стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» за порушення прав споживача на її користь у відшкодування моральної шкоди суму 21000,00 грн.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 31.08.2021 року суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі № 308/11243/21 та ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Клопотання про розгляд справи за участю сторін від учасників судового процесу до суду не надходило.

Відповідачу надсилалась ухвала про відкриття провадження разом з позовною заявою за місцем їх реєстрації.

Відповідач відзив на позовну заяву у строк, встановлений в ухвалі суду від 31.08.2021 року, до суду не подав, ухвала про відкриття провадження у справі надсилались відповідачу.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами ( ч.8 ст.178 ЦПК України).

На адресу суду 04.10.2021 року надійшов зустрічний позов про стягнення платежів.

Ухвалою суду від 05.10.2021 року залишено зустрічний позов без руху.

Ухвалою суду від 17.11.2021 року зустрічну позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Комунальне підприємство «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м. Ужгорода» про стягнення заборгованості по оплаті за квартиру та відшкодування витрат за користування водою повернуто позивачу за зустрічним позовом Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій».

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа розглянута за відсутності всіх учасників справи без фіксування судового засідання технічними засобами.

Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження, без повідомлення (виклику) сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ст. ст. 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Фактичні обставини справи:

Як встановлено судом ОСОБА_3 на праві особистої приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 , що стверджується даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта за № 54967704 від 12.03.2016 року.

Як встановлено судом, ОСББ «По Кошицькій» в особі голови правління Осадчука А.В. 12.07.2021 року було направлено на адресу КП «Водоканал м. Ужгород» звернення про здійснення обмеження користування водою шляхом від`єднання загальних внутрішньобудинкових мереж ОСББ від внутрішньоквартирних мереж співвласників у зв`язку з великою заборгованістю по оплаті внесків та інших платежів дольової участі в утриманні будинку та прибудинкової території співвласникам ОСББ «По Кошицькій», зокрема ОСОБА_1 за адресою будинок АДРЕСА_2 , копія звернення долучена до матеріалів справи.

Як стверджено в позовній заяві і не спростовано відповідачем , 03.08.2021 р. о 9 год. 30 хв. працівниками КП «Водоканал м.Ужгород» , без відома ОСОБА_1 , без жодного попередження та дозволу здійснено несанкціоноване фізичне втручання в її приватну власність, вирвано залізну дверку, за якою знаходився аварійний кран водопостачання належної ОСОБА_1 на праві особистої приватної власності квартири по АДРЕСА_3 та несправний, зламаний лічильник. Також працівниками КП «Водоканал м.Ужгород» переставлено лічильник в інше положення та вставлено у водопровід, внаслідок чого вода в квартирі АДРЕСА_1 практично відсутня, чим пошкоджено ряд побутових приладів, що стверджується долученим до матеріалів справи фото з трубою водопостачання повністю без водопостачання перед краном аварійного відключення водопостачання квартири.

Предметом позовних вимог є відновлення водопстачання квартири та відшкодування завданої моральної шкоди.

Відповідно до ч.2 ст.124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Нормативно-правове обґрунтування :

Відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) та протоколи до неї, а також практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Статтею 8 Конвенції закріплено, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби (COVID-19)» (Закон № 530-ІХ) на період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням корона вірусної хвороби (COVID-19), та протягом 30 днів з дня його відміни забороняється, зокрема : нараховувати та стягувати неустойки (штрафи або пеню) за несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальні послуги та припиняти/зупиняти надання житлово-комунальних послуг громадянам України у разі їх несплати або оплати не в повному обсязі. ( ч. 3 розділу ІІ Прикінцеві положення)

Водопостачання відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» належить до комунальних послуг.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», до житлово-комунальних послуг належать: житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.

Положеннями статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб"унормовано, що карантин встановлюється та відміняється Кабінетом Міністрів України. Питання про встановлення карантину порушує перед Кабінетом Міністрів України центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я, за поданням головного державного санітарного лікаря України. Рішення про встановлення карантину, а також про його відміну негайно доводиться до відома населення відповідної території через засоби масової інформації. У рішенні про встановлення карантину зазначаються обставини, що призвели до цього, визначаються межі території карантину, затверджуються необхідні профілактичні, протиепідемічні та інші заходи, їх виконавці та терміни проведення, встановлюються тимчасові обмеження прав фізичних і юридичних осіб та додаткові обов`язки, що покладаються на них. Карантин встановлюється на період, необхідний для ліквідації епідемії чи спалаху особливо небезпечної інфекційної хвороби. На цей період можуть змінюватися режими роботи підприємств, установ, організацій, вноситися інші необхідні зміни щодо умов їх виробничої та іншої діяльності.

Зокрема, у ст.1 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» від 06.04.2020 року визначено, що карантин - це адміністративні та медико-санітарні заходи, що застосовуються для запобігання поширенню особливо небезпечних інфекційних хвороб, а санітарно-протиепідемічні правила і норми - нормативно-правові акти (накази, інструкції, правила, положення тощо) центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я, вимоги яких спрямовані на запобігання виникненню та поширенню інфекційних хвороб.

Відповідно до ст.1 Постанови КМ України Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 від 09.12.2020 року № 1236 постановлено - установити з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 19 грудня 2020 р. до 31 грудня 2021 р. на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 896, № 30, ст. 1061), від 20 травня 2020 р. № 392 Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 43, ст. 1394, № 52, ст. 1626) та від 22 липня 2020 р. № 641 Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 63, ст. 2029).

Отже, на час звернення ОСББ «По Кошицькій» в особі голови правління Осадчука А.В. 12.07.2021 року до КП «Водоканал м. Ужгород» щодо здійснення обмеження користування водою шляхом від`єднання загальних внутрішньобудинкових мереж ОСББ від внутрішньоквартирних мереж співвласників ОСББ «По Кошицькій», зокрема ОСОБА_1 за адресою будинок АДРЕСА_2 у звязку із заборгованістю платежів, а також на час припинення водопостачання квартири ОСОБА_1 , а саме 03.08.2021 року на території України діяв карантин.

20 серпня 2021 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення процедури приєднання до електричних мереж» (від 15 липня 2021 року №1657-IX). Законом внесено зміни до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» в частині часткового скасування обмежень на припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг тим громадянам України, які їх не сплачують, або не сплачують у повному обсязі.

Так, до 20 серпня 2021 року існувала заборона припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг громадянам України у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі на період карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних з поширенням коронавірусної хвороби, та протягом 30 днів з дня його відміни.

Після 20 серпня 2021 року забороняється припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг громадянам України у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі лише на території регіонів України (областей, м. Києва, м. Севастополя), на яких установлений "червоний" рівень епідемічної небезпеки поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), на період дії "червоного" рівня епідемічної небезпеки та протягом 30 днів з дня його скасування.

Зважаючи на приписи чинного законодавства, суд приходить до висновку, що станом на час звернення ОСББ «По Кошицькій» в особі голови правління Осадчука А.В. до КП «Водоканал м.Ужгород» з листом про здійснення обмеження користування водою, шляхом відєднання, а також на час припинення водопостачання квартири ОСОБА_1 , а саме 03.08.2021 року на законодавчому рівні діяла заборона припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг громадянам України у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі, яка діяла до 20 серпня 2021 року.

Отже, зважаючи на вищезазначене, дії відповідача щодо припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг громадянці України ОСОБА_1 у зв`язку з їх неоплатою є такими , що вчинені в порушення приписів чинного законодавства.

Таким чином, як встановлено судом, право позивача на отримання житлово-комунальної послуги водопостачання квартири порушується з боку ОСББ «По Кошицькій», а відтак позовні вимоги в частині зобов`язання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» відновити водопостачання належної позивачу на праві приватної власності квартири АДРЕСА_1 є обгрунтованими і підлягають до задоволення.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог та відсутність заперечень ( відзиву) з боку відповідача, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в частині зобов`язання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» відновити водопостачання належної позивачу на праві приватної власності квартири АДРЕСА_1 .

Згідно ст.22 ЗУ «Про захист прав споживачів» захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом.

Відповідно до ч.2 ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів» - при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної ( немайнової ) шкоди.

Вирішуючи позовні вимоги в частині стягнення з відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» на користь позивача 21000,00 грн. в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазна-ла у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`їчи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені статтею 1167 ЦК України, відповідно до якої моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Згідно з пунктами 3,9 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, №68490/01, §62, ЄСПЛ, від 12 липня 2007 року). При визначенні розміру моральної шкоди суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Зміст понять «розумність» та «справедливість» при визначенні розміру моральної шкоди розкривається і в рішеннях Європейського Суду, який при цьому виходить з принципу справедливої сатисфакції, передбаченої статтею 41 Конвенції. Зокрема, у рішеннях «Тома проти Люксембургу», «Калок проти Франції» (2000) та «Недбала проти Польщі», Європейський Суд дійшов висновку, що сам факт визнання порушеного права є адекватним засобом для згладжування душевних страждань і справедливої сатисфакції.

Поскільки неправомірними діями відповідача, внаслідок яких квартира позивача відключена від водопостачання в період встановленого на території України карантину в результаті чого порушено права позивача як споживача житлово-комунальних послуг , суд дійшов того висновку, що вказаними діями позивачу завдано моральну шкоду, оскільки це призвело до моральних страждань та психологічних переживань позивача, і факт спричинення позивачу моральної шкоди знайшов своє підтвердження в судовому засіданні, суд прийшов до переконання , що між вказаними неправомірними діями відповідача та нанесенням моральної шкоди є причинно-наслідковий зв`язок, а відтак, визначаючи розмір грошового відшкодування моральної шкоди , суд враховує глибину моральних та душевних страждань позивачки, тривалості цих страждань, їх характер, тяжкість та незворотність змін у її житті ,характеру правопорушення допущеного відповідачем , зважаючи на приписи ч.2 ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів» та виходячи з принципу розумності, виваженості і справедливості, суд приходить до висновку, що вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають до часткового задоволення, а саме з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 10 000,00 грн. моральної шкоди, враховуючи принцип розумності та справедливості, яка знайшла своє підтвердження у судовому засіданні, в решті вимог в частині моральної шкоди необхідно відмовити.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст. 81 ЦПК України - кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, виходячи із принципів розумності та справедливості, зважаючи на те, що відповідачем не представлено суду жодних доказів щодо безпідставності вимог позивача, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення з підстав та мотивів викладених вище.

Згідно із ст.263 Цивільного процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України,№ 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Щодо розподілу судових витрат

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову, судові витрати покладаються на відповідача.

Відповідно ст. 141 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог тому суд вважає, що оскільки позивач за подання позову про захист прав споживачів звільнена від сплати судового збору, відповідно до Закону України "Про судовий збір", з відповідача слід стягнути в дохід держави судовий збір за позовні вимоги немайнового характеру та пропорційно до задоволеної частини позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди у розмірі 3178 грн. 00 коп.

Керуючись, ст.ст.12, 76, 81, 89, 141, 259 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України , суд,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» про захист прав споживачів та стягнення моральної шкоди задовольнити частково.

Зобов`язати Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» відновити водопостачання належної ОСОБА_1 на праві приватної власності квартири АДРЕСА_1 .

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» (місце знаходження : 88000, м. Ужгород, вул. Кошицька, 42а/10, ) на користь ОСОБА_1 (місце проживання : АДРЕСА_4 ) завдану моральну шкоду в сумі 10 000,00 грн.

В решті позовних вимог відмовити.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» (місце знаходження : 88000, м. Ужгород, вул. Кошицька, 42а/10, ) на користь держави суму судового збору в розмірі 3178,00 гривень.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст.354, ст.355 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду (ч.ч.1, 2 ст.273 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення (п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (ч.3 ст.354 ЦПК України).

У відповідності до п.п.15.5 п.п.15 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 (місце проживання : АДРЕСА_4 );

Відповідач - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» (місце знаходження : 88000, м. Ужгород, вул. Кошицька, 42а/10, ).

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: К.К. Бенца