Справа № 183/3500/21
Провадження № 2/183/2830/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 червня 2021 року суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Оладенко О.С., ознайомившись із позовною заявою Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В:

До Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, приходжу до висновку, що зазначена позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення зазначених вимог позивачем не додано до позовної заяви документ про сплату судового збору. У переліку документів, які додано до позовної заяви позивач вказав квитанцію про сплату судового збору та копію оцінки, однак під час відкриття конверту, у якому надійшла позовна заява, працівниками апарату суду виявлено відсутність вказаних документів, про що було складено акт від 28 травня 2021 року.

Як встановлено у підпункті 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою розмір судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 3,5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В пункті 9 частини 1 статті 176 ЦПК передбачено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам,- не нижче його балансової вартості.

У позовній заяві вказано ціну позову 182728,25 дол. США. При цьому позивачем заявлено вимогу про звернення стягнення на предмет іпотеки земельну ділянку площею 1,9427 га, цільове призначення: ведення особистого селянського господарства, розташована за адресою: Дніпропетровська обл., Новомосковський район, Мар`янівська сільська рада, в рахунок погашення за кредитним договором у сумі 182728,25 дол. США. Тобто, позивач визначив ціну позову, виходячи з розміру заборгованості за кредитним договором, а не з вартості предмета іпотеки.

Верховний суд у постанові від 02 жовтня 2019 року у справі 307/23/18 зазначив, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами ст.4 Закону України "Про судовий збір", виходячи із вартості заставного майна.

Всупереч вказаним вимогам, позивачами не визначено ціну позову, яка виражається вартістю майна, на яке просить звернути стягнення. Крім того, в позовній заяві та доданих до неї документах взагалі відсутні відомості про вартість заставного майна.

При цьому, суд позбавлений можливості самостійно визначити суму судового збору у порядку, встановленому ч.2 ст.176 ЦПК України, оскільки умовою застосування цієї норми є зазначення позивачем ціни позову, яка вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або неможливість встановити точну його ціну на день пред`явлення позову. Проте в даному випадку у суду відсутні підстави вважати, що визначена позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або на день подання позову неможливо встановити точну його ціну.

Як встановлено у ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно з ч. ч. 1, 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У порушення зазначених вимог, позивачем надані копії письмових доказів для суду, які не засвідчені ним в порядку, встановленому чинним законодавством, зокрема не зазначено про відповідність копії письмового доказу оригіналу, дати такого засвідчення, та у зв`язку з пред`явленням позову юридичною особою, від імені якої звертається представник за довіреністю, не зазначено посади представника позивача, його прізвища й ініціалів, який завіряє копії. Крім того, копію позовної заяви та доданих до неї документів для направлення відповідачеві взагалі не надані.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків шляхом надання уточненої позовної заяви, яка містить визначення ціни позову, виходячи з вартості іпотечного майна; виклад обставин, якими обґрунтовується ціна позову та посилання на докази, якими вона підтверджується; наданням суду копій письмових доказів, засвідчених в порядку, встановленому чинним законом; копії позовної заяви з доданими до неї документами, засвідченими у порядку, встановленому законом; надання суду документа про сплату судового збору у розмірі 1,5% ціни позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не буде усунено в строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Ухвала суду складена і підписана 02 червня 2021 року .

Суддя Оладенко О.С.