У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ № 384/49/21

№пр. 2-о/384/7/2021

03 червня 2021 року смт. Вільшанка

Вільшанський районний суд

Кіровоградської області

у складі:

головуючої судді Сорокіної О.О.

з участю секретаря судового засідання Рябова М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Вільшанка цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Боярська об`єднана територіальна громада Київської області, про встановлення факту родинних відносин, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин.

В обгрунтування заяви посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її рідна тітка ОСОБА_2 , яка була рідною сестрою її батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина. Про смерть ОСОБА_2 вона дізналася восени 2020 року після чого звернулася до нотаріальної контори, однак нотаріус роз`яснила, що нею пропущено строк для прийняття спадщини та запропонувала звернутися до суду із заявою про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Заявник просить встановити факт родинних відносин між нею та померлою, оскільки відсутнє свідоцтво про народження ОСОБА_2 .

Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 02 березня 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у вказаній справі. Судовий розгляд справи в порядку окремого провадження призначено на 31 березня 2021 року.

31 березня 2021 року розгляд справи відкладено на 05 травня 2021 року у зв`язку із заявленим клопотанням заявниці.

Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 05 травня 2021 року витребувано докази у нотаріуса Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори та у Києво-Святошинському районному суді Київської області, розгляд справи відкладено на 03 червня 2021 року.

Заявниця в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового розгляду повідомлена належним чином та своєчасно, про що свідчить розписка у поштовому повідомленні.

Представник заінтересованої особи Боярської об`єднаної територіальної громади Київської області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. Міський голова Боярської міської ради Київської області надіслав до суду заяву, в якій просить слухати справу у відсутність їх представника. Крім цього, Боярською міською радою подано заперечення, в яких зазначено, що 27 листопада 2020 року Києво-Святошинським районним судом Київської області було винесено рішення, відповідно до якого задоволено заяву Боярської міської ради Києво-Святошинського району Киїаської області про визнання спадщини відумерлою. Визнано відумерлою спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , а саме: на квартиру АДРЕСА_1 та передано зазначену квартиру як відумерлу спадщину у власність територіальної громади міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області. У зв`язку з наведеним просить залишити заяву без розгляду, оскільки заявлено вимоги про встановлення факту, який не підлягає розгляду в порядку окремого провадження, так як вбачається спір про право.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить наступного висновку.

Відповідно до положень частини першої та другої статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного), окремого провадження.

Частиною першою, другою статті 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частинами третьою, четвертою, шостою статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Згідно з пунктами 2, 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, тощо.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 293, статті 315 ЦПК України та роз`яснень, викладених у пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

У постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах.

Звертаючись із заявою про встановлення факту родинних відносин, заявниця просить встановити факт, що вона є рідною племінницею ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Встановлення даного факту необхідно їй для отримання спадщини за законом як спадкоємиці п`ятої черги права на спадкування.

При цьому, заінтересована особа Боярська міська рада категорично заперечує щодо задоволення даної заяви, оскільки відповідно до рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області 27 листопада 2020 року визнано відумерлою спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , а саме: на квартиру АДРЕСА_1 та передано зазначену квартиру як відумерлу спадщину у власність територіальної громади міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області.

Поряд з цим суд враховує, що заявниця звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин після спливу одного року з часу відкриття спадщини.

З огляду на викладене, враховуючи що Боярська міська рада не визнає за ОСОБА_1 право на спадкування після смерті ОСОБА_2 , а відтак існує спір про право на спадкове майно, тому юридичний факт, який просить встановити заявник, не підлягає розгляду у порядку окремого провадження, а має розглядатись виключно у порядку позовного провадження для досягнення мети відновлення невизнаних або оспорюваних прав заявника.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 260 - 261, 294 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Боярська об`єднана територіальна громада Київської області, про встановлення факту родинних відносин- залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що вона має право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Вільшанський районний суд Кіровоградської області.

Суддя О.О. Сорокіна