У Х В А Л А

Іменем України

19 листопада 2021 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

Головуючого - судді Галась І.А.,

при секретарі - Дуб С.

за участі: представників позивача - ОСОБА_1 , ОСОБА_2

представника відповідача - ОСОБА_3

розглянувши клопотання в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , 3-тя особа Центральне міжрегіональне управління ДМС у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

В провадження судді Деснянського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , 3-тя особа Центральне міжрегіональне управління ДМС у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням.

Представник позивача звернувся до суду з клопотання про зупинення провадження в цивільній справі до набрання законної сили судовим рішенням в цивільній справі № 754/5644/20 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , 3-тя особа - Державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Козак Наталія Анатоліївна про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Клопотання представник відповідача обґрунтував наступним. Як на підставу своїх вимог ОСОБА_4 посилається на те, що набула право власності на зазначену квартиру в порядку спадкування майна після померлої бабусі ОСОБА_6 , а проживання та реєстрації відповідача у квартирі перешкоджає їй здійснювати права власника квартири.На підтвердження вимог ОСОБА_4 надала суду копію Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на квартиру, видані їй 10.07.2019 державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Козак Н.А.Зі свого боку ОСОБА_5 заперечує вимоги ОСОБА_4 , у тому числі з тих підстав, що вважає надане суду Свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 10.07.2019 недійсним, оскільки воно було видане нотаріусом на підставі нікчемного заповіту який не містить підпису спадкодавця.Для доведення своїх заперечень ОСОБА_5 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_4 про застосування наслідків нікчемного правочину, визнання Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10.07.2019 недійсним, та скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1 , справа № 754/5644/20 яка перебуває в провадженні судді Панченко О.М .Ухвалою суду від 05.08.2021 у справі № 754/5644/20 призначено почеркознавчу експертизу, провадження зупинено до надання експертного висновку КНДІСЕ. В провадженні Деснянського районного суду м. Києва разом зі справою № 754/10449/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа Центральне міжрегіональне управління ДМС у м. Києві та Київській області, про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, що розглядається суддею Галась І.А., перебуває справа № 754/5644/20 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , третя особа: державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Козак Н.А., про застосування наслідків нікчемного правочину, визнання Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10.07.2019 недійсним, та скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1 , що розглядається суддею Панченко О.М.При цьому, рішення у справі № 754/5644/20 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 має приюдиційне значення для вирішення справи № 754/10449/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , оскільки в ній має бути вирішено питання дійсності Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10.07.2019, на яке ОСОБА_4 посилається як на підставу своїх вимог до ОСОБА_5 про виселення з квартири в якій він проживає.У разі задоволення позову ОСОБА_5 та визнання Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10.07.2019 недійсним, у суду не буде підстав для задоволення позову ОСОБА_4 про його виселення зі спірної квартири.З урахуванням того, що питання дійсності Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10.07.2019, на яке позивач ОСОБА_4 посилається як на підставу своїх вимог, вирішується в іншої справі № 754/5644/20, зібрані у даній справі докази не дозволяють суду встановити та оцінити у повному обсязі усі необхідні обставини та факти, які є предметом судового розгляду, а саме - чи дійсно позивач ОСОБА_4 є спадкоємцем спірної квартири, та чи існують підстави вважати відповідача ОСОБА_5 таким, що втратив право користування нею.Отже, для вирішення справи № 754/10449/19 існує об`єктивна необхідність спочатку вирішити справу № 754/5644/20 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 щодо дійсності Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, а вже з урахування рішення у цієї справі вирішувати справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про виселення його зі спірної квартири.

Представник позивача проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість. Додаткового зауважив, що ухвала суду про зупинення провадження була скасована постановою Київського апеляційного суду від 06 липня 2021 року.

Судом встановлено, ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 17 липня 2019 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , 3-тя особа Центральне міжрегіональне управління ДМС у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та визначено порядок спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва (головуючий суддя Панченко О.МИ.) від 15 травня 2020 року було відкрито провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , 3-тя особа - Державний нотаріус П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Козак Наталія Анатоліївна про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та визначено загальний порядок позовного провадження. Справу призначено до підготовчого засідання.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 22 вересня 2020 року провадження у справі було зупинено.

Постановою Київського апеляційного суду від 06 липня 2021 року ухвала про зупинення провадження була скасована.

Відповідно до ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі: 1) смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво; 2) перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції; 3) призначення або заміни законного представника у випадках, передбачених статтею 63 цього Кодексу; 4) надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення; 5) прийняття рішення про врегулювання спору за участю судді; 6) об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду. З питань, зазначених у цій статті, суд постановляє ухвалу.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: 1) перебування учасника справи на альтернативній (невійськовій) службі не за місцем проживання або на строковій військовій службі; 2) захворювання учасника справи, підтвердженого медичною довідкою, що виключає можливість явки до суду протягом тривалого часу; 3) перебування учасника справи у довгостроковому службовому відрядженні; 4) розшуку відповідача в разі неможливості розгляду справи за його відсутності; 5) призначення судом експертизи; 6) направлення судового доручення щодо збирання доказів у порядку, встановленому статтею 87 цього Кодексу; 7) надходження заяви про відвід; 8) звернення із судовим дорученням про надання правової допомоги, вручення виклику до суду чи інших документів до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави; 9) прийняття ухвали про тимчасове вилучення доказів державним виконавцем для дослідження судом; 10) перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Пунктом 6 ч.1 ст. 251 ЦПК України передбачено обов`язок суду зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом учинення процесуальних дій під час розгляду справи з визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому її розгляду, і, передбачити усунення яких неможливо.

Єдиною підставою для зупинення провадження у справі до вирішення іншої судової справи є неможливість її розгляду без встановлення певних обставин в іншому провадженні.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться в пункті 33 Постанови Пленуму Верхового Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування судом норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» визначаючи наявність передбачених ст. 201 ЦПК України (в редакції закону, що діяв до 15 грудня 2017 року) підстав, за яких провадження у справі підлягає обов`язковому зупиненню, суд повинен, зокрема, врахувати, що така підстава для зупинення провадження у справі, як зазначено у пункті 4 частини першої цієї статті - неможливість розгляду цивільної справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного, цивільного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства, застосовується у тому разі, коли в цій іншій справі можуть бути вирішені питання, що стосуються підстав, заявлених у справі вимог чи умов, від яких залежить можливість її розгляду.

Враховуючи наведене, слід зазначити, що вирішуючи питання про зупинення провадження у справі суду слід з`ясувати: як пов`язані справи, які розглядаються різними судами загальної юрисдикції та чим обумовлюється неможливість розгляду справи. При цьому необхідно врахувати, що неможливість розгляду справи до вирішення справи іншим судом полягає в тому, що обставини, які розглядаються іншим судом, не можуть бути встановлені судом самостійно у цій справі через обмеженість своєї юрисдикції щодо конкретної справи.

Отже, підставою для зупинення провадження у справі є не лише існування іншої справи на розгляді в суді та припущення про те, що рішення по ній має значення для цивільної справи, що розглядається, а саме неможливість її розгляду до вирішення цієї справи.

Межі зупинення провадження у справі не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи.

Зважаючи на обставини заявлені представником відповідачма, суд вважає за доцільне зупинити провадження у справі.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.103-106, 188, 251, 252 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Зупинити провадження в цивільній справі № 754/10449/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , 3-тя особа Центральне міжрегіональне управління ДМС у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням до набрання законної сили судовим рішенням в цивільній справі № 754/5644/20 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , 3-тя особа - Державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Козак Наталія Анатоліївна про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовчено 19 листопада 2021 року.

Суддя: