Справа № 758/7030/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 травня 2021 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Ковбасюк О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори, третя особа Київська міська державна адміністрація (КМДА), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду із зазначеним позовом, який мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 , який склав заповіт, за яким все майно заповів їй. Спадковим майном є квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , а також грошові кошти, які зберігаються на особистих банківських рахунках. Зазначає, що про існування вказаного заповіту не знала, дізналася лише нещодавно з листа Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори вих. № 302/02-14 від 03 лютого 2021 року. Позивач звернулась до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлого батька, однак листом вих. № 469/02-14 від 17 лютого 2021 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Подана заява підлягає залишенню без руху, оскільки в порушення вимог ст. 175 ЦПК України не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги саме до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори.

Як роз`яснено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, суди відкривають провадження в такій справи у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, не прийняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особи відповідальних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У постанові Верховного Суду від 30 квітня 2020 року у справі № 352/382/18 зазначено, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Аналогічні висновки викладені зокрема у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19).

Отже, відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності спадкоємців або неприйняття ними спадщини чи відмови від неї - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Натомість позивачем у позові жодним чином не обґрунтовано відсутності/наявності спадкоємців, не наведено доказів прийняття спадщини іншими спадкоємцями та при їх наявності не введено їх до складу відповідачів, або при відсутності спадкоємців не зазначено орган місцевого самоврядування в якості відповідача у справі.

Зазначенні недоліки позовної заяви повинні бути усунуті позивачем шляхом подання нової позовної заяви із дотриманням вимог ЦПК України та зазначенням відомостей щодо належного відповідача/відповідачів.

Виходячи з положень ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори, третя особа Київська міська державна адміністрація (КМДА), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви відповідно до мотивувальної частини цієї ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяО. О. Ковбасюк