Справа № 274/7330/21
Пр. № 2/0274/2059/21
УХВАЛА

24.11.2021 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: судді Вдовиченко Т.М., за участі секретаря судового засідання Рудич М.О., позивача, представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідачки ОСОБА_2 , третьої особи ОСОБА_3 , розглянувши в відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області заяву третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_4 про прийняття позову третьої особи із самостійними вимогами в цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 про усунення від права на спадкування, -
В с т а н о в и в :
В провадженні Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області з 02.09.2021 року перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , третя особа : ОСОБА_3 про усунення від права на спадкування.
24.11.2021 року на адресу суду надійшла заява від третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 згідно якої вона зазначає, що є колишньою дружиною ОСОБА_7 та співвласником спадкового майна, право на яке є предметом розгляду справи № 274/5681/21. Проте, зважаючи на той факт, що поділ майна між нею та ОСОБА_7 не був проведений, а також на ряд обставин, що мають істотне значення і можуть бути підставою для відступлення судом від засад рівності часток подружжя при поділі майна вона подає до суду позов про поділ майна подружжя із відступлення від засад рівності часток. Тому просить суд прийняти її позовну заяву до розгляду та залучити її до розгляду справи , як третю особу із самостійними вимогами щодо предмету спору.
Представник позивача ОСОБА_1 щодо заяви ОСОБА_4 зазначив, що в підготовчому засіданні слід оголосити перерву та витребувати матеріали спадкової справи, з яких можна буде встановити чи однорідний предмет спору в даних справах.
Представник відповідачки ОСОБА_2 , вказав, що в даних позовних заявах різний предмет спору, тому підстави для прийняття позовної заяви третьої особи із самостійними вимогами відсутні.
Третя особа ОСОБА_3 при вирішенні даного питання поклався на розсуд суду.
Вислухавши думку учасників справи, присутніх у судовому засіданні, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до частин першої та другої статті 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.
Зазначена стаття чітко регламентує, що самостійні вимоги третіх осіб повинні стосуватися предмету спору.
Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, та благо (річ, право, інше майно), з приводу якого виник спір. Задоволення позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, робить неможливим задоволення вимог позивача щодо цього предмету спору.
Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 916/3245/17 від 13 березня 2019 року позовна заява третьої особи має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, оскільки позовна заява третьої особи відповідно до положень частини першої статті 49 Господарського процесуального кодексу України має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі. При цьому під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем. Отже, вимога третьої особи, спрямована на будь-що поза предметом спору між позивачем і відповідачем, не може бути визнана вимогою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. Водночас така вимога може бути заявлена в самостійному позові (аналогія права).
Виходячи з предмету позову за первісним ( усунення від права на спадкування) та самостійним позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ( поділ майна подружжя із відступлення від засад рівності часток) ці позови є різними за своєю правовою природою, обраним способом захисту, заявлені вимоги не є однорідними, як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування.
Отже, їх об`єднання в одне провадження та спільний розгляд є недоцільним. Крім того, їх спільний розгляд може ускладнити вирішення справи та призведе до невиправданого затягування розгляду справи за первісним позовом, а тому у прийнятті позову третьої особи до спільного розгляду з первісним позовом необхідно відмовити.
Керуючись ст. ст. 52, 195,258-261,353,354 ЦПК України, -
У х в а л и в :
У прийнятті до спільного розгляду позовної заяви третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_4 в межах цивільної справи № 274/5681/21 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 про усунення від права на спадкування - відмовити та повернути даний позов заявниці.
Роз`яснити, що відмова у прийнятті позовної заяви не перешкоджає зверненню з позовом у загальному порядку, передбаченому ЦПК України.
Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти з дня її проголошення.
Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали суду.
Повний текст ухвали суду виготовлено 26 листопада 2021 року.
Головуючий Т.М. Вдовиченко