УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Булах Є.М.,

справа №766/11818/21; провадження №2/766/11500/21

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) осіб заяву позивача ОСОБА_1 про розгляд в порядку загального позовного провадження цивільної справи

за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), Херсонської окружної прокуратури (ЄДРПОУ невідомий, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Тираспільська, буд. 5-а), Головного управління національної поліції в Херсонській області (, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Лютеранська, буд. 4), Державної казначейської служби України (, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Бастіонна, буд. 6) про визнання незаконною бездіяльності органу державної влади та відшкодування моральної шкоди, -

встановив:

14 липня 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання незаконною бездіяльності органу державної влади та відшкодування моральної шкоди, у якому просив визнати порушенням розумних строків розгляду кримінального провадження 0004147 (справа №766/5627/17), перебування обвинуваченого ОСОБА_1 тривалого часу у стані правової невизначеності; стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь позивача відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням розумних строків, перебуванням у стані правової невизначеності незаконними діями органу досудового розслідування, прокуратури в розмірі 500 000, 00 грн.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26 липня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

05.08.2021 року позивач подав клопотання про збільшення позовних вимог та залучення відповідача.

11.08.2021 року представник Херсонської окружної прокуратури подав відзив на позовну заяву.

12.08.2021 року представник ГУ НП в Херсонській області подав відзив на позовну заяву.

17.08.2021 року позивачем подано відповідь на відзив.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 08 вересня 2021 року залучено до участі у справі співвідповідача Державну казначейську службу України.

21.09.2021 року позивач подав заяву про розгляд справи у загальному провадженні.

01.10.2021 року представник Державної казначейської служби України подав відзив на позов.

Інших письмових заяв та клопотань від учасників справи не надходило.

Вирішенню підлягає заява позивача ОСОБА_1 про розгляд цивільної справи в порядку загального позовного провадження.

Судом встановлено, що 14 липня 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання незаконною бездіяльності органу державної влади та відшкодування моральної шкоди, у якому просив визнати порушенням розумних строків розгляду кримінального провадження 0004147 (справа №766/5627/17), перебування обвинуваченого ОСОБА_1 тривалого часу у стані правової невизначеності; стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь позивача відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням розумних строків, перебуванням у стані правової невизначеності незаконними діями органу досудового розслідування, прокуратури в розмірі 500 000, 00 грн.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26 липня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та визначено, що справа є малозначною, а тому за правилами ч. 5 ст. 279 ЦПК України її слід розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення(виклику) сторін.

05.08.2021 року позивач подав заяву про збільшення позовних вимог та залучення відповідача 3, у тексті якої вказав, що керуючись передбаченим ч. 2 ст. 31 ЦПК України правом бажає уточнити позовні та вважає, що йому спричинено моральну шкоду у розмірі 600 000, 00 грн., яка продовжує щодня зростати. У п. 3 прохальної частини заяви просив розглянути позовні вимоги у загальному порядку.

У поданій до суду заяві від 21.09.2021 року позивач вказав, що у раніше поданій заяві збільшив позовні вимоги до 600 000, 00 грн., що унеможливлює розгляд справи у спрощеному письмову провадженні, а тому розгляд справи слід провести у загальному порядку. Просив справу призначити до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Згідно ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За ч. 1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 ст. 274 ЦПК України визначено імперативну норму щодо неможливості розгляду в порядку спрощеного позовного провадження справ, у т.ч. у спорах, в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За правилами ч. 5 ст. 274 ЦПК України суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Тобто, саме по собі подання позивачем заяви про збільшення позовних вимог до розміру, який перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не є підставою для переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, оскільки така заява має бути прийнята судом.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є основною засадою (принципом) цивільного судочинства (пункт 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У постанові КАС у складі ВС від 13.03.2019 у справі №814/218/14 зазначено, що під поняттям «зловживання процесуальними правами» слід розуміти форму умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести; використанні наданих прав усупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Суд зауважує, що право на збільшення або зменшення розміру позовних вимог позивач може реалізувати у порядку, визначеному процесуальним законом, не зловживаючи ним задля потенційного затягування, зміни порядку розгляду справи зі спрощеного на загальне позовне, та ін.

Як встановлено з матеріалів справи, у заяві від 05.08.2021 року позивач виявив бажання уточнити позовні вимоги, т. як. вважає, що йому спричинено моральну шкоду у розмірі 600 000, 00 грн., яка продовжує щодня зростати. Суд констатує, що за змістом заяви позивачем не зазначено жодних інших доводів, якими обґрунтовано збільшення розміру позовних вимог на 100 000, 00 грн. за період з 14 липня (дата звернення до суду з позовною вимогою про стягнення моральної шкоди у розмірі 500 000, 00 грн.) по 05 серпня (дата звернення до суду з заявою про збільшення позовних вимог до 600 000, 00 грн.), тобто менш ніж за місяць. При цьому, з серпня по листопад 2021 року позивачем не подавалися подібні клопотання щодо збільшення позовних вимог з огляду на щоденне зростання розміру моральної шкоди.

Крім того, прохальна частина заяви за назвою «Про збільшення позовних вимог та залучення до участі співвідповідача» не містить у собі клопотання про прийняття заяви про збільшення позовних вимог, а тому таке питання не вирішувалося судом у відповідності до вимог ЦПК України. Клопотання про збільшення розміру позовних вимог у розумінні статті 49 ЦПК України та ст.ст. 182-183 ЦПК України до суду не надходило..

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі судом встановлено, що предметом позову є визнання незаконною бездіяльності органу державної влади та відшкодування моральної шкоди, розмір якої становить 500 000,00 грн., разом з цим справа є незначної складності і ціна позову не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому визнано справу малозначною та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

З огляду на предмет спору, враховуючи визначенні ч. 3 ст.274 ЦПК України положення, судом не встановлено обставин обов`язкового розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження, як і не встановлено обставин складності або будь-які інші обставини, які б давали підстави вважати, що цю справу недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

На підставі викладених вище норм процесуального права та аналізу заяви позивача «Про збільшення позовних вимог та залучення відповідача 3», суд вважає, що за відсутності клопотання про збільшення розміру позовних вимог у порядку ст. ст. 49, 182-183 ЦПК України посилаючись на збільшення розміру позовних вимог до 600 000, 00 грн. як на підставу для розгляду справи у порядку загального позовного провадження, позивач зловживає процесуальним правом задля зміни порядку розгляду справи, у зв`язку з чим приходить до висновку, що клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження є необґрунтованим, а відтак залишається без задоволення..

Керуючись ст.ст.260, 274-279,354-355 ЦПК України, суд, -

постановив:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Текст ухвали складено 22.11.2021 року.

Суддя Є.М.Булах