Провадження № 2/756/689/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 січня 2021 року м. Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Белоконної І.В.,

за участі секретаря - Мушкетик І.В,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , яка діє від свого імені та як законний представник неповнолітнього ОСОБА_4 , третя особа: Державний нотаріус Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Ковалевська Наталія Василівна, про визнання права власності в порядку спадкування та за зустрічним позовом ОСОБА_3 , яка діє від свого імені та як законний представник неповнолітнього ОСОБА_4 , до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності за набувальною давністю, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у листопаді 2019 року звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 , яка діє від свого імені та як законний представник неповнолітнього ОСОБА_4 , про визнання права власності в порядку спадкування, у якому з урахуванням уточнення просили суд визнати за кожним з них право власності на 1/4 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 .

У обґрунтування позовних вимог позивачі зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їхній син ОСОБА_5 . На день його смерті залишилося спадкове майно, яке складається із 2-х кімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже спадкоємцями першої черги померлого є: син ОСОБА_4 , дружина ОСОБА_3 , мати ОСОБА_2 , батько ОСОБА_1 .

Державним нотаріусом Одинадцятої київської державної нотаріальної контори було відкрито спадкову справу щодо майна померлого ОСОБА_5 .

У серпні 2019 року представник позивачів звернувся до нотаріальної контори із заявою щодо видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на спадкове майно. Проте постановою державного нотаріуса від 03.10.2019 позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у належній їм частці спадщини у зв`язку з відсутністю у спадкоємців оригіналів документів, що підтверджують право власності спадкодавця на спадкове майно.

Разом з тим оригінали правовстановлюючих документів знаходяться у відповідача ОСОБА_3 , та при подачі заяви про прийняття спадщини на підтвердження наявності у спадкодавця зазначеного майна були надані нотаріусу для огляду.

З усної розмови державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Ковалевської Н.В. з ОСОБА_3 встановлено, що спадкоємиця заперечує проти видачі свідоцтв про право на спадщину, а правовстановлюючий документ нею надано не буде.

Позивачі неодноразово звертались до відповідача з метою отримання необхідних документів, проте станом на день подання позову документів надано не було. При таких обставинах вони не можуть реалізувати своє право на спадщину.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 21 грудня 2019 року відкрито по справі провадження.

26 лютого 2020 року від відповідача по справі ОСОБА_3 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності за набувальною давністю, в якій позивач за зустрічним позовом просила визнати за нею та неповнолітнім ОСОБА_4 в рівних частках (по 1/2 частині кожному) право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Зустрічні позовні вимоги ОСОБА_3 обґрунтовувала тим, що ОСОБА_5 є її чоловіком, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Від шлюбу з останнім у них народився син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 , а також на 1/4 частину земельної ділянки, площею 0,250 га для будівництва, обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд та 1/4 частину земельної ділянки, площею 0,596 га для ведення особистого селянського господарства на території с. Заріччя Васильківського району Київської області.

ОСОБА_3 разом з сином в порядку ст. 1268 ЦК України фактично прийняла спадщину, оскільки на момент смерті спадкодавця постійно проживала з ним та була зареєстрована за однією адресою. Після смерті чоловіка домовилась з його батьками про те, що оформлення спадщини на усі об`єкти буде здійснене на її ім`я та сина, взамін чого її родина сплатить їм грошову компенсацію вартості їх частки у квартирі. Відповідачі за зустрічним позовом запевнили позивача, що на квартиру вони не претендують.

Сторони обумовили суму компенсації в 15 000,00 доларів США, що станом на 2006 рік складало половину ринкової вартості квартири.

Родина ОСОБА_3 зібрала кошти і передала відповідачам 15 000,00 доларів США, як грошову компенсацію 1/2 частки АДРЕСА_1 . Будь-які письмові угоди на підтвердження цього факту сторони не укладали. Отримавши грошову компенсацію, відповідачі фактично відмовились від будь-яких майнових претензій на квартиру, з 2006 року по 2019 рік вони не вчиняли жодних дій, спрямованих на оформлення права власності на спадкове майно, не звертались з вимогою про розподіл квартири. За 13 років не виявляли жодного інтересу до квартири, не вселялись до неї, не несли витрати на її утримання, не цікавились станом майна, тобто не вчиняли жодних дій власника, який зобов`язаний нести тягар утримання майна. Відсутність інтересу з боку відповідачів свідчило про їх фактичну відмову від своїх прав, у зв`язку з чим ОСОБА_3 вважала, що вони втратили будь-яке титульне право на зазначену квартиру.

На підставі вказаного за давністю володіння ОСОБА_3 вважає себе одноособовим власником спадкової квартири.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 04 серпня 2020 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 , яка діє від свого імені та як законний представник неповнолітнього ОСОБА_4 , до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності за набувальною давністю прийнято до спільного розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , яка діє від свого імені та як законний представник неповнолітнього ОСОБА_4 , третя особа: Державний нотаріус Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Ковалевська Н.В., про визнання права власності в порядку спадкування.

Представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про час та місце повідомлялася належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі, у якій також просила первісний позов задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві, а у задоволенні зустрічного позову відмовити у зв`язку з його безпідставністю.

ОСОБА_3 , яка діє від свого імені та як законний представник неповнолітнього ОСОБА_4 , у судове засідання не з`явилася, про час та місце повідомлялася належним чином, доказів поважності своєї неявки не надала. У матеріалах справи міститься її відзив на позов, у якому вона просить у задоволенні первісного позову відмовити у повному обсязі.

Представник Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), яке дії в інтересах Одинадцятої київської державної нотаріальної контори, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що первісний позов необхідно задовольнити, а у задоволенні зустрічного позову необхідно відмовити з огляду на таке.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , який є рідним батьком ОСОБА_4 , чоловіком ОСОБА_3 та сином ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

На день смерті ОСОБА_5 залишилось спадкове майно, а саме відповідно до Договору дарування квартира АДРЕСА_1 ). Із вказаного договору вбачається, що квартира була подарована ОСОБА_5 позивачем за первісним позовом ОСОБА_2 .

Стаття 1222 ЦК України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

З матеріалів спадкової справи № 994 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 судом встановлено, що його спадкоємцями за законом першої черги є сторони по справі: батьки ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ; дружина ОСОБА_3 ; син ОСОБА_4 .

28 вересня 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого сина.

Постановою Одинадцятої київської нотаріальної контори від 03.10.2019 заявникам відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири АДРЕСА_1 ), у зв`язку з відсутністю оригіналу документа, що підтверджує право власності.

Відповідно до п. 37 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» № 5 від 07.02.2014 зазначено, що з урахуванням положень частини першої статті 15 та статті 392 ЦК власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Підстав, передбачених ст. 1224 ЦК України для усунення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від спадкування за померлим сином, судом не встановлено. Користування іншими спадкоємцями спірним майном протягом тривалого часу не є належною підставою для позбавлення батьків померлого права на спадкування.

До того ж з матеріалів спадкової справи № 994 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 судом встановлено, що право власності на квартиру АДРЕСА_1 ), жодним спадкоємцем не успадковано.

Ті обставини, що батьки спадкодавця отримали 15 000,00 доларів США за усунення від спадкування від своїх частин щодо спірної квартири, не підтверджені у судовому засіданні жодними належними та допустимими доказами.

Частинами 1-3 ст. 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Беручи до уваги ті обставини, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є спадкоємцями першої черги за законом після померлого сина ОСОБА_5 , враховуючи відсутність підстав для усунення їх від спадкування, а також наявність двох інших спадкоємців першої черги, суд вважає можливим задовольнити первісні позовні вимоги та визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності у порядку спадкування за законом на 1/4 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за кожним з них в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 .

Відповідно на підставі вищевказаного суд вважає необхідним у задоволенні зустрічного позову відмовити.

Зазначене рішення по справі жодним чином не порушує права та інтереси інших спадкоємців померлого щодо спірного майна.

Відповідно до ст. 133, 141 ЦПК України суд вбачає правильним стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 4 000,00 грн, що підтверджується квитанцією про його оплату.

На підставі викладеного, ст. 392, 1218, 1220-1222, 1224, 1261 ЦК України, ст. 4-5, 12-13, 76, 81, 133, 141, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Первісний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , яка діє від свого імені та як законний представник неповнолітнього ОСОБА_4 , третя особа: Державний нотаріус Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Ковалевська Наталія Василівна, про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на 1/4 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 .

Визнати за ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) право власності на 1/4 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 .

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 4 000 (чотири тисячі) гривень 00 копійок.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 , яка діє від свого імені та як законний представник неповнолітнього ОСОБА_4 , до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності за набувальною давністю - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя,- Белоконна І.В.