Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"21" травня 2021 р. Справа № 608/2419/20
Номер провадження2/608/147/2021
Чортківський районний суд Тернопільської області в складі:
головуючого судді Яковець Н. В.
з участю секретаря Олійник О.С.
представників відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Чорткові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Чортківського гуманітарно-педагогічного фахового коледжу ім. О. Барвінського про поновлення на роботі,-
Представник відповідача Чортківського гуманітарно-педагогічного фахового коледжу ім. О. Барвінського адвокат Іжук Б.В. подав відзив на позов, в якому вказав, що даний позов є безпідставний та такий, що не підлягає до задоволення з наступних мотивів. Так, дійсно, наказом № 456 від 26 жовтня 2020 року було звільнено ОСОБА_1 з посади викладача баяну у зв`язку з систематичним невиконанням покладених на нього обов`язків без поважних причин (п. 3 ст. 40 КЗпП України). Застосування п. 3 ст. 40 КЗпП можна для звільнення працівника, який неодноразово, без поважних причин, припускався навмисного невиконання (чи неналежного виконання) покладених на нього трудових функцій та до якого вже були застосовані дисциплінарні або громадські стягнення. Для звільнення за п. 3 ст. 40 КЗпП необхідна наявність факту не першого, а повторного (тобто вдруге чи більше разів) здійснення працівником винного невиконання чи неналежного виконання обов`язків після того, як до нього уже застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення за вчинення таких дій раніше. Тобто працівник і раніше порушував трудову дисципліну, не виконував своїх посадових обов`язків, у результаті чого до нього застосовувались заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. Необхідність звільнення позивача ОСОБА_1 з роботи на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України була викликана наступними обставинами. Згідно п. 1 наказу Міністерства освіти і науки України №406 від 16.03.2020 «Про організаційні заходи для запобігання поширенню корона вірусу «COVID-19» на директора коледжу покладено обов`язки інформування працівників коледжу щодо заходів профілактики захворюваності на корона вірус «COVID-19». Згідно п. 1 постанови заступника Міністра охорони здоров`я - головного державного санітарного лікаря України №50 від 22.08.2020 «Про затвердження протиепідемічних заходів у закладах освіти на період карантину у зв`язку поширенням корона вірусної хвороби «COVID-19» відповідальність за організацію та виконання протиепідемічних заходів покладається на засновника (власника) та керівника закладу освіта. Згідно п. 3 даної постанови, допуск до роботи працівників здійснюється тільки після проведення термометрії безконтактним термометром (з наступними діями згідно розроблених алгоритмів). На виконання вищезгаданого наказу і постанови з метою забезпечення безперервного здійснення освітнього процесу у Чортківському гуманітарно-педагогічному фаховому коледжі ім. О.Барвінського педагогічною радою коледжу погоджено «Тимчасовий порядок організації освітнього процесу Чортківського гуманітарно-педагогічного фахового коледжу ім. О. Барвінського в період карантину в зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби «COVID-19». Наказом №310 від 28 серпня 2020 р. Положення введено в дію для неухильного виконання. Будучи ознайомленим зі містом та вимогами «Тимчасового порядку організації освітнього процесу коледжу в період карантину в зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби «COVID-19» викладач ОСОБА_1 неодноразово не проходив вимірювання температури і візуальний огляд медичної сестри перед початком роботи. На педагогічній раді відділення «Музичне мистецтво» від 30.09.2020 р. директор коледжу дав доручення викладачам, що порушують вимоги виконання Положення щодо термометрії - ухиляються від безконтактного вимірювання температури тіла, інформувати директора про причини письмово кожному викладачеві і в обов`язковому порядку. Викладач Бойчук Т.М. про причини не проходження термометрії інформувати відмовився. Про відмову викладача ОСОБА_1 надати письмові пояснення дисциплінарних проступків комісією складено відповідні акти. При прийнятті наказу про звільнення позивача ОСОБА_1 було враховано, що останній наказом від 05 березня 2020 року притягувався до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за порушення трудової дисципліни. Такий наказ директора коледжу є чинним. Притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності було проведено з дотриманням вимог чинного законодавства, а саме ст. 149 КЗпП України, якою передбачено порядок застосування дисциплінарних стягнень. Просять в позові відмовити.
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, в своїх поясненнях підтвердив обставини викладені в позовній заяві та просив позов задовольнити.
Представники відповідача в судовому засіданні позову не визнали, подавши відзив, в якому зазначили, що позивача було звільнено законно та обґрунтовано. Пояснили, що позивач неодноразово без поважної причини запізнювався та був відсутнім на робочому місці, не проходив вимірювання температури і візуальний огляд медичної сестри перед початком роботи в той період коли викладачі відділення «Музичне мистецтво» хворіли на корона вірусну хворобу. Зі слалися на обґрунтування викладені в відзиві до позову.
Допитаний в судовому засіданні представник відповідача в якості свідка ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що 16 лютого 2020 року ним було виявлено порушення трудової дисципліни ОСОБА_1 та 05 березня 2020 року позивачу було оголошено дев`ять доган за порушення дисципліни, оскільки він під час канікул, а саме, 02.01, 03.01, 09.01, 10.01, 13.01 по 16.01.2020 року запізнювався на роботу більше як на годину та передчасно залишав робоче місце. Також, позивачем було грубо порушено вимоги «Тимчасового порядку організації освітнього процесу Чортківського гуманітарно-педагогічного фахового коледжу ім. О. Барвінського в період карантину в зв`язку з поширенням корона вірусної хвороби Covid-19», а саме, ОСОБА_1 не проходив вимірювання температури і візуальний огляд медичної сестри перед початком роботи, а саме, 23-25.09. 2020 року, 29.09.2020 року та 01.10.2020 року, про що було складено акт комісією на підставі доповідних записок медсестри. В сукупності дані порушення та догани як наслідок були підставою звільнення позивача 21 жовтня 2020 року з посади викладача за п.3 ст. 40 КзПП України у зв`язку з систематичним невиконанням покладених на нього обов`язків без поважних причин.
Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснила, що з вересня 2017 року працює заступником директора з навчальної частини Чортківського гуманітарно-педагогічного коледжу. 28.08.2020 року на педраді було оголошено наказ директора про заходи безпеки під час карантину. Даний наказ було розміщено на дошці оголошень та в електронному форматі на сайті коледжу. 30.09.2020 року під час педради було дано доручення директора працівникам, які порушували заходи безпеки надати пояснення. До осіб, які не надали пояснень вживалися заходи дисциплінарного впливу щодо не проходження термоскринінгу. ОСОБА_1 ніяких пояснень не надав, щодо порушень з його боку не проходження термоскринінгу. Їй нічого не відомо про особисті відносини між директором коледжу та позивачем.
Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснила, що працює медсестрою в коледжі і кожного дня опрацьовувала журнал проходження температурного скринінга працівниками і надавала доповідну директору тих осіб, які порушували заходи безпеки. 23,24,25,29,30.09 та 01.10.2020 року в журналі проходження працівниками термометрії, ОСОБА_1 відмічено не було, хоча в нього в ці дні за розкладом мали проводитися заняття.
Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснив, що працює на посаді заввіділенням музичного мистецтва більше двох років, перебуває в робочих стосунках з позивачем, який є його підлеглим. ОСОБА_1 охарактеризував, негативно. Оскільки, позивач крім викладання більше ніякої участі у житті коледжу не приймає. Також, суду зазначив, що дійсно в журналі проходження працівниками термометрії було зазначено, що ОСОБА_1 перебуваючи в коледжі не проходив термометрії.
Свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 підтвердили суду, що на них було покладено обов`язки про контроль термометрії, під час їхнього чергування ОСОБА_1 не проходив термометрію, дані про проходження термометрії вносилися в журнал.
Заслухавши пояснення сторін та свідків, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.
За правилами ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.
Однією з гарантій забезпечення права громадян на працю є передбачений у статті 5-1 КЗпП України правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи.
Судом встановлено, що згідно трудової книжки серії НОМЕР_1 , заведеної на ім`я ОСОБА_1 зазначено, що ОСОБА_1 з 08 вересня 1997 року прийнятий на постійне місце роботи викладачем музики у Чортківське педагогічне училище.
За період роботи у Чортківському гуманітарно-педагогічному коледжі ім. О. Барвінського позивач ОСОБА_1 був багаторазово нагороджений грамотами різних рівнів, також у списку нагород є Почесна грамота Міністерства освіти і науки 2002 року. У трудовій книжці зазначено 32 (тридцять дві) подяки, за високу професійно-фахову підготовку студентів та педагогічну майстерність, ефективну педагогічну діяльність та дотримання трудової дисципліни.
Згідно виписки з наказу №12 по Чортківському педагогічному училищу від 26 січня 1995 р. вбачається, що ОСОБА_1 прийнято на посаду викладача по класу баяна по сумісництву на другий семестр 1994-1995 навчального року з 26 січня 1995 року.
Згідно розпорядження №12 від 23 грудня 2019 р. директора гуманітарно-педагогічного коледжу ім. О. Барвінського про реорганізацію роботи педагогічного колективу в канікулярний період зобов`язуюсь організувати робочий час педагогічних працівників в канікулярний період: - за Планом організаційно-методичної роботи викладачів коледжу на 26 грудня 2019 р.-17 січня 2020 р.; - з 9.00 до 13.00 із фіксацією виходу на роботу та завершення робочого дня в секретаря коледжу; - для працівників з неповним тижневим навантаженням в межах часу, що не перевищує їх навчального навантаження до початку канікул (п.25 наказу МОН від 20.12.1993 №455 «Про типові правила внутрішнього трудового розпорядку для працівників навчально-виховних закладів системи Міністерства освіти України») та у відповідності до Плану організаційно-методичної роботи викладачів коледжу в канікулярний період. Педагогічним працівникам у межах робочого дня вести всі види навчальної, методичної, організаційної, інноваційної та іншої педагогічної діяльності і трудових обов`язків відповідно до посади, навчального плану і Плану організаційно-методичної роботи викладачів коледжу в канікулярний період. Контроль за присутністю викладачів на робочому місці здійснювати головам П(Ц)К.
З відповіді ОСОБА_1 від 18 лютого 2020 р. вбачається, що зрозпорядженням «Про організацію роботи педагогічного колективу в канікулярний період» від 23.12.2019 року був ознайомлений. Вказує, що працював впродовж усіх зазначених робочих днів згідно графіку по 5-8 годин в день, про що свідчать вчасно складені плани роботи на IIсеместр, підібраний музично-тематичний репертуар, набрано десятки нотних текстів та вправ для розвитку і вдосконалення навичок професійної гри на музичному інструменті « баян » у програмах Finale та Sibelius. Діяльність педагога ґрунтується на доброзичливості, довірі та порядності. Ці принципи лежать в основі його педагогічної діяльності. Підпис фіксує фактичну присутність працівника на роботі в момент підпису (15секунд), але не впродовж зазначених робочих годин, крім того, в перші дні були великі черги у коридорі до кабінету, де проводилась «фіксація». У перший день простояв у черзі 5 хвилин і було неприємно слухати глузування викладачів з «нових форм фіксації викладача на роботі», тому надалі совісно виконував свої обов`язки методично-педагогічної діяльності за принципами порядності і совісті, яким слідує протягом 25 років своєї педагогічної діяльності у даному коледжі без вищезазначених «фіксацій».
Управління освіти і науки Тернопільської обласної державної адміністрації надала відповідь щодо розгляду звернення ОСОБА_1 зазначивши, що на виконання постанов Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 „Про запобігання поширенню на території України корона вірусу СОVID-19", від 16 березня 2020 р. № 215 „Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211", наказу Міністерства освіти і науки України від 16.03.2020 № 406 „Про організаційні заходи для запобігання короно вірусу СОVID - 19" змінено режим роботи у закладах та установах освіти області. Окрім цього, в Тернопільській області, як і в країні у цілому, введено ряд обмежувальних заходів. Управління освіти і науки обласної державної адміністрації також перейшло на дистанційну форму роботи, що унеможливлює, безпосередньо з виїздом на місце, перевірку фактів.
09 квітня 2020 року Управлінням освіти і науки Тернопільської обласної державної адміністрації надано відповідь на звернення ОСОБА_1 від 10.03.2020 року до Міністерства освіти і науки України стосовно мобінгу та зловживання службовим становищем з боку керівника закладу освіти, скасування неправомірних дисциплінарних стягнень та захисту професійної честі і гідності. З даної відповіді вбачається, що відповідно до ст. 35 Закону України „Про фахову передвищу освіту" керівник закладу фахової перед вищої освіти видає накази і розпорядження. надає доручення, обов`язкові для виконання всіма учасниками освітнього процесу і структурними підрозділами закладу фахової перед вищої освіти. Установчим документом діяльності коледжу є Статут Чортківського гуманітарно-педагогічного коледжу ім. О. Барвінського, який затверджений Тернопільською обласною радою. Згідно з пунктом 4.3. Статуту директор коледжу, в межах наданих йому повноважень, видає накази і розпорядження, обов`язкові для виконання всіма працівниками, студентами і структурними підрозділами навчального закладу; здійснює контроль за якістю роботи викладачів, організацією навчальної та виховної роботи, станом фізичного виховання і здоров`я. Типовими правилами внутрішнього розпорядку для працівників державних навчально-виховних закладів України, абзацами 2, 3 статті 1 розділу І Правил внутрішнього розпорядку Чортківського гуманітарно-педагогічного коледжу ім. О.Барвінського передбачено, що трудова дисципліна в навчальному закладі ґрунтується на свідомому виконанні працівниками своїх трудових обов`язків і є необхідною умовою організації ефективної праці і навчального процесу. Для організації роботи педагогічних працівників в час перебування студентів на канікулах директором коледжу видане розпорядження № 9 від 23.12.2019 р. „Про організацію роботи педагогічного колективу в канікулярний період", та його зміст було доведено кожному педагогічному працівникові під підпис. Викладач ОСОБА_1 теж ознайомився із змістом розпорядженням, про що свідчить його підпис. Цим документом було зобов`язано педагогічних працівників закладу освіти в межах робочого дня вести всі види навчальної, методичної, організаційної, інноваційної та іншої педагогічної діяльності, виконання трудових обов`язків відповідно до посади, навчального плану і Плану організаційно-методичної роботи викладачів коледжу в канікулярний період. Початком робочого дня зазначено 9:00 год. з фіксацією виходу (приходу) на роботу у секретаря коледжу в спеціальних додатках-відомостях. Контроль за присутністю викладачів на робочому місці було покладено на голів предметних (циклових) комісій. Адміністрація коледжу стверджує, що така форма фіксації робочого часу викладачів не є новою, а практикується у закладі уже давно,
При підготовці до засідання педагогічної ради викладачів відділу „Музичне мистецтво" (17.02.2020 року), аналізуючи документи діяльності коледжу, зокрема виконання вищезазначеного розпорядження, в окремих додатках-відомостях було виявлено відсутність підписів викладача ОСОБА_1 стосовно фіксації початку і завершення відпрацьованих робочих днів в коледжі. На прохання директора коледжу повідомити причини відсутності фіксації виходу на роботу і завершення роботи, а також вказати фактичний час перебування на роботі в коледжі 30 грудня 2019 р., 31 грудня 2019 р., 2 січня 2020 р., 3 січня 2020 р., 9 січня 2020 р., 10 січня 2020 р., 13 січня 2020 р., 14 січня 2020 р., 15 січня 2020 р., 16 січня 2020 р., викладач Бойчук Т.М. у своїй відповіді-поясненні від 18.02.2020 р. вказав, що „дійсно був ознайомлений з цим розпорядженням, і працював впродовж усіх визначених робочих днів згідно графіку по 5-8 годин в день".
У поясненні завідувача відділення „Музичне мистецтво" ОСОБА_7 від 02.03.2020 року сказано, «що викладач баяну ОСОБА_1 протягом канікулярного періоду з 30.12.2019 року по 16.01.2020 року довільно трактував свій робочий час: приходив на роботу коли хотів постійно з запізненням, і йшов з роботи коли хотів, не дотримуючись трудової дисципліни і розпорядження директора».
Голова предметної (циклової) комісії народних інструментів ОСОБА_12 у своєму поясненні від 02.03.2020 вх. № 166 інформує, що „викладач ОСОБА_1 у період з 30.12.2019 року по 16.01.2020 року постійно запізнювався на роботу тривалістю більше 30 хвилин".
Відтак, у зв`язку з численними порушеннями трудової дисципліни, керуючись статтями 147-152 Кодексу законів про працю України, відповідно до наказів по Чортківському гуманітарно-педагогічному коледжу ім. О.Барвінського, викладачу ОСОБА_1 було оголошено догани. З наказами про оголошення цих доган ОСОБА_1 ознайомився та відмовився від проставляння підпису про ознайомлення із їх змістом. Про ознайомлення із змістами наказів та відмов від проставляння підпису було складено відповідні акти.
Що стосується питання атестації як педагогічного працівника закладу фахової передвищої освіти, то рішенням атестаційної комісії Чортківського гуманітарно-педагогічного коледжу імені Олександра Барвінського від 03.04.2020 року ухвалено, що викладач ОСОБА_1 відповідає займаній посаді. За результатами атестації порушено клопотання перед атестаційною комісією управління освіти і науки Тернопільської обласної державної адміністрації про відповідність ОСОБА_1 раніше присвоєній кваліфікаційній категорії „спеціаліст вищої категорії"" та раніше присвоєному педагогічному званню „старший викладач".
28 серпня 2020 р. директор гуманітарно-педагогічного коледжу ім. О. Барвінського Пахолок Р.І. виніс наказ №317 про уведення в дію документа «Тимчасовий порядок організації освітнього процесу коледжу в період карантину в зв`язку з поширенням корона вірусної хвороби (Covid-19). Заступнику директора з навчальної роботи завідувачам відділень, головам ЦК, кураторам академічних груп забезпечити доведення змісту Положення до відома педагогічних працівників і здобувачів освіти коледжу для неухильного виконання. Контроль за виконанням даного наказу залишив за собою.
Відповідно до атестаційного листа від 03.04.2020 р. щодо ОСОБА_1 , рішенням атестаційної комісії в управлінні освіти і науки Тернопільської обласної державної адміністрації атестовано на відповідність раніше присвоєній кваліфікаційну категорію «спеціаліст вищої категорії» та педагогічному званню «старший викладач».
На підставі наказу директора Чортківського гуманітарно-педагогічного фахового коледжу ім. О. Барвінського №456 від 21 жовтня 2020 року викладача баяну ОСОБА_1 було звільнено з роботи з 21 жовтня 2020 року у зв`язку із систематичним невиконанням покладених обов`язків без поважних причин на підставі п.3 ст.40 КЗпП України.
Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 (з наступними змінами) «Про практику розгляду судами трудових спорів», при розгляді справ про поновлення на роботі судам необхідно з`ясувати, з яких підстав проведено звільнення працівника згідно з наказом (розпорядженням) і перевірити їх відповідність законові.
У відповідності до ст.21 КЗпП України передбачено, що трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.
Згідно з п. 3 ст. 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадкахсистематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення.
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 ст. 40, п. 1 ст. 41 КЗпП України, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. За передбаченими п. 3 ст. 40 КЗпП України підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього розпорядку.
Згідно з ч. 1 ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення:догана або звільнення.
Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.
Згідно положень ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.
За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.
При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.
Статтею 149 КЗпП України на власника або уповноважений ним орган до застосування дисциплінарного стягнення покладено обов`язок зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.
Системний та логічний аналіз вказаної норми закону свідчить про те, що до застосування дисциплінарного стягнення власник повинен зажадати від працівника письмові пояснення. Якщо працівник відмовився від цього, власник повинен скласти акт про відмову від дачі пояснень і провести дисциплінарне розслідування порушення трудової дисципліни.
Оцінюючи підстави звільнення позивача, додержання відповідачем порядку звільнення останнього, суд дійшов висновку, що звільнення ОСОБА_1 відбулось з порушенням норм трудового права.
Як вбачається з матеріалів справи 5 березня 2020 року ОСОБА_1 було оголошено дев`ять доган за порушення трудової дисципліни, які в подальшому також були враховані при звільненні позивача, зі змісту яких вбачалося, що ОСОБА_1 02.01.,03.01, 09.01, 10.01, 13.01,14.01,15.01,16.01.2020 року під час канікулярного періоду порушив трудову дисципліну, а саме, запізнювався на роботу та передчасно залишав робоче місце, в зв`язку з чим був відсутній на робочому місці більше 2 годин, однак, згідно розпорядження «Про організацію роботи педагогічного колективу в канікулярний період» від 23.12.2019 року був ознайомлений.
У своїй відповіді від 18.02.2020 року ОСОБА_1 вказав, що в період з 26.12.2019 року по 16.01.2020 року працював впродовж усіх зазначених робочих днів згідно графіку по 5-8 годин вдень про що свідчать вчасно складені плани на ІІ семестр, підібраний музично-тематичний репертуар, набрано десятки нотних текстів та вправ для розвитку і вдосконалення навичок професійної гри на музичному інструменті «баян».
Як вбачається з атестаційного листа від 3 квітня 2020 року ОСОБА_1 атестовано на відповідність раніше присвоєній кваліфікаційній категорії «спеціаліст вищої категорії та педагогічному званню «старший викладач». В даному листі зазначається, що ОСОБА_1 схильний до порушення трудової дисципліни, проте, порушено клопотання перед атестаційною комісією вищого рівня про відповідність раніше присвоєній кваліфікації категорії «спеціаліст вищої категорії» та педагогічному званню «старший викладач».
Наказом про звільнення від 21 жовтня 2020 року ОСОБА_1 звільнено за п.3 ст. 40 КЗпП України в зв`язку з систематичним невиконанням покладених на нього обов`язків без поважних причин. Причиною звільнення стало не проходження ОСОБА_1 з 23.09.2020 року по 29.09.2020 року та 01.10.2020 року вимірювання температури і візуальний огляд медичної сестри перед початком роботи та раніше оголошені догани за порушення трудової дисципліни в канікулярний період з 26.12.2019 року по 16.01.2020 року.
Як встановлено в судовому засіданні та підтверджено матеріалами справи та поясненнями сторін та свідків, ОСОБА_1 впродовж 27 років своєї педагогічної діяльності жодного разу не притягався до дисциплінарної відповідальності, а навпаки, завжди виконував свою роботу на високому рівні за що неодноразово був нагороджений та відзначений відповідними грамотами та подяками. Порушення за які він був притягнутий на початку 2020 року до дисциплінарної відповідальності були нібито виявлені директором під час перегляду ним відеокамер 16 лютого 2020 року і відповідно оголошені були догани, проте, незважаючи на порушення ОСОБА_1 трудової дисципліни 21.05.2020 року атестаційна комісія управління освіти і науки Тернопільської обласної державної адміністрації залишає раніше присвоєну позивачу кваліфікаційну категорію та раніше присвоєне педагогічне звання. В подальшому трудовий договір з ОСОБА_1 не розривається а продовжується його дія і в період з 23.09.2020 року по 01.10 2020 року на ОСОБА_1 складаються акти підписані ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 про те, що будучи ознайомлений з вимогою директора надати письмові пояснення причин не проходження температурного скринінгу викладач коледжу ОСОБА_1 будь які пояснення відмовився надавати. Як було встановлено в судовому засіданні ніхто із вище зазначених осіб ніяких пояснень у ОСОБА_1 не вимагав та не відбирав, про не проходження позивачем у зазначені дні температурного скринінгу він дізнався вже при отриманні наказу про звільнення.
Отже, враховуючи вище наведене та виходячи зі змісту вище заначених норм, для звільнення працівника за систематичне порушення трудової дисципліни необхідно, щоб він учинив конкретний дисциплінарний проступок, тобто допустив невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків, і щоб це невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків було протиправним та винним і носило систематичний характер, а за попередні порушення трудової дисципліни (одне чи декілька) до працівника застосовувались заходи дисциплінарного чи громадського стягнення з додержанням порядку їх застосування, але вони не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок.
Систематичним порушенням трудової дисципліни вважається порушення, вчинене працівником, який і раніше порушував трудову дисципліну, за що притягувався до дисциплінарної відповідальності та порушив її знову.
Під час вирішення питання щодо правомірності наказу про звільнення за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України суд зобов`язаний перевірити всі накази про накладення дисциплінарного стягнення, які ввійшли в систему для звільнення, незалежно від того, чи оскаржувався кожен наказ окремо в установленому законом порядку. Лише правомірно накладені стягнення можуть враховуватись і бути підставою для звільнення працівника за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України.
Враховуючи вище наведене, судом при перевірці правомірності звільнення на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП, в аспекті встановлення систематичності невиконання позивачем посадових обов`язків та порушення трудової дисципліни в судовому засіданні встановлено не було. Також, не знайшло свого підтвердження вчинення у вересні 2020 року позивачем порушення трудової дисципліни в зв`язку з порушенням карантинних обмежень, так як, ствердили свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 в журналі ОСОБА_1 не був відмічений, оскільки в ті дні вони взагалі його не бачили, тому і проти його прізвища замість температури був поставлений прочерк.
Згідно з ч.1, ч.2 ст.235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.
При цьому середній заробіток за час вимушеного прогулу повинен визначатись відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року за № 100 (п. 21 Постанови Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці».
Таким чином, позивач підлягає поновленню на роботі зі стягненням на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Відповідно до п.п. 2, 4 ч. 1 ст. 430 України, суд допускає негайне виконання рішення щодо поновлення на роботі.
Разом з цим, вимога щодо стягнення моральної шкоди не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Відповідно до вимог ст. 237-1 КЗпП України відшкодуванню власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством.
Відповідно до роз`яснень викладених в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування моральної шкоди» під моральною шкодою слід розуміти витрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
При з`ясуванні питання щодо відшкодування моральної шкоди, суд повинен з`ясувати чим підтверджується факт заподіяння моральних страждань, або втрат немайнового характеру, за яких обставин вони заподіяні, в якій грошовій сумі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить.
Згідно з ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, якихфізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Позивач ОСОБА_1 не наведено жодного доказу щодо завдання йому моральної шкоди, тому дана вимога не підлягає задоволенню.
Відповідно до вимог ст. ст. 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно ч. 1 ст. 76 вищезазначеного Кодексу доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно ст. 77 цього ж Кодексу належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Згідно ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до п.1, п.13 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору. Таким чином, судові витрати підлягають стягненню з відповідача в дохід держави і складаються із судового збору, розмір якого відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» складає 908 гривень.
Керуючись ст.ст. 10,12,13,141, 259,263-265,354 ЦПК України, суд,-
Позов задовольнити частково.
Визнати неправомірним дії директора ОСОБА_2 щодо звільнення ОСОБА_1 та зобовязати директора Пахолка Романа Івановича поновити на роботі ОСОБА_1 у Чортківському гуманітарно-педагогічному фаховому коледжі ім. О. Барвінського на посаді викладача народних інструментів на умовах наказу про прийняття на роботу №215 від 08.09.1997 року із річним навчальним навантаженням не менше однієї ставки викладацького окладу, що передбачено у п.20 ст. 60 Закону України «Про фахову передвищу освіту» та становить 720 педагогічних годин.
Стягнути з Чортківського гуманітарно-педагогічного фахового коледжу ім. О. Барвінського судовий збір в сумі 908 гривень.
В решті позову відмовити.
Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на роботі підлягає негайному виконанню.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повне судове рішення складено 31 травня 2021 року.

Суддя:/підпис/ Копія вірна:

Рішення набрало законної сили «____» ___________ 2021 року.

Оригінал рішення знаходиться в матеріалах справи № 608/2419/20, яка зберігається в Чортківському районному суді Тернопільської області.

Суддя: Н. В. Яковець

Копію рішення видано "____"_____________2021 р.

Секретар: