У Х В А Л А

"29" листопада 2021 р. Справа153/1630/21

Провадження2/153/358/21-ц

Ямпільський районний суд Вінницької області

у складі головуючого судді Швеця Р.В.

за участю секретаря судового засідання Побережної Т.М.

позивача ОСОБА_1 та його представника- адвоката Снітка В.А.

представників відповідача громадської організації "Спілка співвласників майнових паїв "Михайлівська" Мельника М.І. та адвоката - Вітвіцького О.Ю.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в місті Ямпіль Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ямпільської міської ради Вінницької області, Громадської організації "Спілка співвласників майнових паїв "Михайлівська", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 про скасування права власності та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ямпільського районного суду Вінницької області перебуває вказана вище цивільна справа.

Відповідно до ухвали судді Ямпільського районного суду Вінницької області від 18.10.2021 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

10.11.2021 року за вх. №7443 до суду надійшла зустрічна позовна заява Громадської організації "Спілка співвласників майнових паїв "Михайлівська" до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 про визнання наймачем житлового приміщення та визнати укладеним договір найму, з наступними позовними вимогами: визнати ОСОБА_1 , який проживає разом зі своєю дружиною як членом сім`ї ОСОБА_2 , 1956 р.н., по АДРЕСА_1 наймачем житлових приміщень житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_1 ; визнати укладеним договір найму (оренди) житлового будинку від 15.09.2021 між Громадською організацією "Спілки співвласників майнових паїв "Михайлівська" та ОСОБА_1 .

Представники відповідача громадської організації "Спілка співвласників майнових паїв "Михайлівська" Мельник М.І. та адвокат Вітвіцький О.Ю. просили прийняти до спільного розгляду зустрічну позовну заяву.

Позивач та його представник заперечували щодо прийняття до спільного розгляду зустрічного позову, оскільки зустрічний позов не пов`язаний із первісним. Вказали, що такі дії відповідача є зловживанням процесуальним правами та спрямовані на затягування розгляду справи.

Представник відповідача Ямпільської міської ради Вінницької області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлялася у встановленому законом порядку. Про причини неявки суд не повідомив.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 - в підготовче судове засідання не з`явилася. Суду надано заяву від 29.11.2021, про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи та зустрічну позовну заяву, суд дійшов таких висновків.

Згідно із п.3 ч.2 ст.49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

За приписами ч.ч.1,2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Правова природа зустрічного позову полягає в тому, що він робить неможливим розгляд первісного позову без зустрічного, оскільки направлений на зарахування вимог або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю чи частково задоволення первісного позову, або коли виникають з одних правовідносин.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

У постанові від 20.03.2019 у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Відповідно до п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 № 2 роз`яснено, що об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову не допускається.

Як вбачається із матеріалів первісної позовної заяви позивач звернувся матеріально-правовими вимогами щодо скасування права власності Громадської організації "Спілка співвласників майнових паїв "Михайлівська" на житловий будинок АДРЕСА_1 з підстав порушення відповідачами порядку приватизації даного будинку, а також з вимогою визнати за ним в порядку набувальної давності право власності на вказаний будинок з підстав довготривалого та відкритого проживання ньому. Предметом ж зустрічного позову є вимоги щодо визнання позивача ОСОБА_2 наймачем та визнання укладеним договору оренди спірного житлового будинку від 15.09.2021.

Отже, позовні вимоги первісного і зустрічного позову не взаємопов`язані між собою, оскільки вони ґрунтуються на різних підставах, мають різний предмет, і зустрічний позов не має на меті захисту від первісного позову або спростування його частково чи повністю, задоволення зустрічного позову не виключає задоволення первісного позову, вимоги за позовами не можуть зараховуватися, оскільки є різнорідними.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що об`єднання в одне провадження вказаних позовів суперечитиме положенням ст.193 ЦПК України, та призведе до затягування розгляду справи по суті, а тому вказані позови можливо та доцільно розглядати окремо.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

З врахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відмову у прийнятті зустрічного позову, що не позбавляє відповідача відповідно до ст.4 ЦПК України права на звернення із вказаним позовом до суду в загальному порядку з дотриманням вимог ЦПК України та правил підсудності, тому зустрічна позовна заява згідно з ч.3 ст.194 ЦПК України підлягає поверненню Громадській організації "Спілка співвласників майнових паїв "Михайлівська"

Керуючись ст.ст. 193, 194, ст.258-261, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У прийнятті зустрічної позовної заяви Громадської організації «Спілка співвласників майнових паїв "Михайлівська" до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 про визнання наймачем житлового приміщення та визнати укладеним договір найму - відмовити.

Зустрічну позовну заяву повернути Громадській організації "Спілка співвласників майнових паїв "Михайлівська" .

Роз`яснити, що відмова у прийнятті зустрічного позову не перешкоджає зверненню до суду із зазначеним позовом у загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Р.В. Швець