СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/18746/21

пр. № 2/759/6181/21

25 жовтня 2021 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Кириленко Т.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (адреса для листування: АДРЕСА_2 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2021 року позивачі звернулись до суду з позовом, в якому просять визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням в квартирі АДРЕСА_3 .

В обгрунтування позову посилаються на те, що відповідач зареєстрований у вказаній квартирі з 1992 року і до теперішнього часу. Вказують, що відповідачу належала на праві спільної часткової власності 1/3 зазначеної квартири, однак в подальшому він, шляхом укладення договору дарування від 04.12.2014 року подарував матері - ОСОБА_4 свою частку у праві власності на вказану квартиру.

Відповідач, після укладення даного договору із зазначеної квартири виїхав і фактично там не проживає, оплату житлово-комунальних послуг не здійснює.

У зв`язку з вищезазначеним, позивачі просять суд визнати відповідача таким, що втратив право користування квартирою за адресою: АДРЕСА_4 .

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 20.08.2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву, позивачу роз`яснено право подати відповідь на відзив, та відповідачу право на подання заперечень на відповідь на відзив (а.с. 33-34). Проте, як вбачається із матеріалів справи, жодних заяв від учасників, які б свідчили про їх примирення, до суду не надходило.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 09.09.1999 року, виданого Ленінградською районною радою народних депутатів міста Києва, квартира за адресою: АДРЕСА_4 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у рівних частинах по 1/3 (а.с. 10).

Згідно договору дарування від 04.12.2014 року, зареєстрованого в реєстрі за № 3228, посвідченому приватним нотаріусом Макарівського районного нотаріального округу Київської області Ольшевським В.А., ОСОБА_3 подарував матері ОСОБА_1 належну йому 1/3 частку у праві спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_3 (а.с. 11-12).

Відповідно до Акту від 20.07.2021 року, мешканці будинку АДРЕСА_5 ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 підтвердили факт того, що ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_6 у їхньому будинку не проживає з 2012 року (а.с. 14).

Як вбачається з Акту депутата Макарівської селищної ради від 21.07.2021р. ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 фактично проживає в АДРЕСА_7 з 2012року (а.с. 15).

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша стаття 321 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України)).

Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що відповідач більш як рік в спірній квартирі не проживає, нею не цікавиться, перешкод в користуванні квартирою йому ніхто не чинив, а тому він втратив право користування нею.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 321, 391, 405 ЖК України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 200, 259, 263, 264, 265, 280-282 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (адреса для листування: АДРЕСА_2 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування жилим приміщенням в квартирі АДРЕСА_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Т.В. Кириленко