621/1577/21
2/621/827/21
УХВАЛА
07 червня 2021 року м. Зміїв
Суддя Зміївського районного суду Харківської області Бібік О.В., ознайомившись в порядку підготовки з позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Зміївського районного відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністертсва юстиції (м. Харків), третя особа Зміївська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністертсва юстиції (м. Харків) про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном,
ВСТАНОВИВ:
03.06.2021 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до Зміївського районного відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністертсва юстиції (м. Харків), третя особа Зміївська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністертсва юстиції (м. Харків) з наступними вимогами: скасувати зарешти, накладені на все належне їм нерухоме майно та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна записи, зареєстровані реєстратором Зміївської державної нотаріальної контори від 07.07.2007 за реєстровим номером обтяження 5262877 на підставі постанови серії АА № 549352 від 18.06.2007 Державної виконавчої служби у Зміївському районі, заборона № 52/2007 від 07.07.2007 та від 07.07.2007 за реєстровим номером обтяження 526851 на підставі постанови серії АА № 549342 від 18.06.2007 Державної виконавчої служби у Зміївському районі, заборона № 49/2007 від 07.07.2007.
Ознайомившись з поданою заявою, дійшов наступного:
Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно дот ч. 1 ст. 59 ЗУ "Про виконавче провадження", особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав позову є правом позивача. Натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
У пункті 39 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 304/284/18 (провадження № 14-517цс19) зазначено, що належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 травня 2020 року в справі № 554/8004/16 (провадження 14-431цс19) зроблено висновок: «що спори, пов`язані з належністю майна, на яке накладений арешт, відповідно до статей 15 і 16 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо існує спір щодо визнання права власності на майно та однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України у вказаній редакції. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно та про зняття з нього арешту. Особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна».
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Між тим, всупереч вказаним вище вимогам законодавства, відповідачем у справі зазначено Зміївський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області.
Зазначені недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.
За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 необхідно залишити без руху та позивачу надати строк для усунення зазначених недоліків.
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 174-177, 184, 185 ЦПК України, -
Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Зміївського районного відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністертсва юстиції (м. Харків), третя особа Зміївська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністертсва юстиції (м. Харків) про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном - залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів з дня вручення ухвали для усунення зазначених недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя -