Справа № 308/6625/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

27 січня 2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Іванова А.П.,

з участю секретаря судового засідання Боти О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на боці позивачів ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом виселення,

встановив:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом виселення, в якому просили суд визнати ОСОБА_3 таким, що втратив житлові права у будинку в АДРЕСА_1 без надання іншого житла.

Свої позовні вимоги обґрунтовують тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві часткової власності, кожному по Ѕ частині, належить житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 . В даному будинку зареєстровані позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_4 і відповідач ОСОБА_3 , який є онуком ОСОБА_1 та сином ОСОБА_2 і ОСОБА_4 . Відповідач ОСОБА_3 веде аморальний спосіб життя, порушує права осіб, які проживають разом із ним, чіпляється до своїх родичів, чим робить неможливим проживання із ним в одному будинку. Відповідач неодноразово притягався до адміністративної відповідальності, притягнутий до кримінальної відповідальності, але на шлях виправлення не стає і тому позивачі просять суд визнати його таким, що втратив житлові права у будинку в АДРЕСА_1 та виселити його без надання іншого житла

В судове засідання позивачі не з`явились, але надали заяву, згідно з якої просили суд розглянути справу в їх відсутність, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. В матеріалах справи наявна заява третьої особи про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує.

Відповідач, будучи повідомленим про день та час розгляду справи, в тому числі шляхом розміщення відповідного повідомлення про виклик на вебпорталі Судова влада України, в судове засідання не з`явився. Причини його неявки суду невідомі.

На підставі ст. 280, ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд вважає можливим провести заочний розгляд справи без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що у задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Так, згідно з свідоцтва про право на спадщину від 12.08.2005 року та витягу про право власності на нерухоме майно (а.с. 8) ОСОБА_1 є власницею Ѕ частини будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок від 10.01.1990 року (а.с. 9) ОСОБА_2 є власником Ѕ частини будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з довідки Руськокомірівської сільської ради Ужгородського району №445 від 02.03.2020 року (а.с. 10) за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 .

Із інформаційного реєстру (а.с. 11), постанов суду (а.с. 12-13), витягів з Єдиного реєстру досудових розслідувань (а.с. 14-15), обвинувального акту (а.с. 16-17), ухвал суду (а.с. 18-19) видно, що ОСОБА_3 неодноразово притягався до адміністративної відповідальності за ст. 172 -2 КупАП за вчинення насильства в сім`ї, та до кримінальної відповідальності за ст. 125 КК України за спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

Таким чином, судом встановлено, що громадянин ОСОБА_3 , проживаючи разом із ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , систематично порушує правила співжиття, оскільки вчиняє сімейні сварки, скандали, погрожує фізичною розправою, шкодить майно, спричиняє тілесні ушкодження.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 квітня 1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» вбачається, що при вирішенні справ про виселення на підставі ст. 116 ЖК України осіб, які систематично порушують правила співжиття і роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі або будинку, слід виходити з того, що при триваючій антигромадській поведінці виселення винного може статися і при повторному порушенні, якщо раніше вжиті заходи попередження або громадського впливу не дали позитивних результатів. Маються на увазі, зокрема, заходи попередження, що застосовуються судами, прокурорами, органами внутрішніх справ, адміністративними комісіями виконкомів.

Відповідно до ст. 116 ЖК України у випадку, якщо наймач, члени його сім`ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення.

За вказаних обставин, судом не встановлено, а ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не доведено наявності передбачених законом обставин, які б стали підставою для виселення ОСОБА_3 із квартири без надання іншого жилого приміщення, оскільки хоча судом і встановлено порушення ОСОБА_3 правил співжиття, однак офіційно передбачених законодавством заходів попередження або громадського впливу про недопустимість протиправної поведінки працівниками поліції чи іншими органами винесено не було, тому в задоволені позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід відмовити.

Разом із тим, беручи до уваги, що ОСОБА_3 неодноразово порушував правила співжиття, що в подальшому може унеможливити для ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживання з ним в одному будинку, суд вважає за доцільне попередити ОСОБА_3 про недопустимість порушення правил співжиття з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 10, 76, 81, 133, 141, 244-245, 259, 263-265, 273, 280, 281 ЦПК України, ст.116 ЖК України, суд

ухвалив:

У задоволені позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на боці позивачів ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом виселення - відмовити.

Офіційно попередити ОСОБА_3 , що у випадку порушення правил співжиття, він може бути виселений із займаного ним житлового приміщення без надання іншого житла.

Заочне рішення може бути переглянуте Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов