Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" грудня 2021 р. Іллічівський районний суд м. Маріуполя Донецької області під головуванням судді Кузнецова Д. В., за участю секретаря судового засідання Скудар С.В., представника позивача Лаврищева В.В., відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача - адвоката Шолохова А.Ф., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Маріуполі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту (необліковану) електричну енергію,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2020 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулось до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначило, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , за цією адресою на його ім`я відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 по сплаті за спожиту електричну енергію. 21.02.2018 року при перевірці представниками позивача вимог Закону України «Про електроенергетику», Правил роздрібного ринку електричної енергії за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним зазначених вище нормативних актів, що виразилося у використанні «штучного нуля», що призвело до користування електричною енергією поза обліком, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості. Додатково змонтовано контур заземлення, з`єднаний з «нульовим дротом» внутрішньобудинкової електромережі, фаза у ІІІ клемі. Електрична енергія споживається, але електролічильником не враховується. Місце самовільного підключення - металевий куток, вбитий в землю перед входом у гараж. Виявлені порушення були зафіксовані в Акті про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 217565 від 21.02.2018 року. При проведенні перевірки, виявленні порушення та складанні Акту був присутній представник споживача - ОСОБА_2 , який фактично проживав у будинку та є батьком відповідача. Він відмовився його підписати, про що зазначено у Акті, зауважень до нього не зазначив. Споживача було запрошено на засідання комісії 14.03.2018 року, яке фактично відбулося 07.03.2018 року на підставі заяви споживача ОСОБА_1 . Отже, 07.03.2018 року складений акт про порушення ПРРЕЕ № 217565 був розглянутий комісією енергопостачальника. Відповідно до діючих нормативних актів, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 61148,61 грн. Рахунок на вказану суму та протокол комісії енергопостачальника з розгляду актів порушення ПРРЕЕ № 996 від 07.03.2018 року отримано відповідачем. 20.11.2018 року Іллічівським районним судом м. Маріуполя Донецької області видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованості за спожиту, але необліковану приладом обліку електричну енергію у розмірі 61148,61 грн., а також суми судового збору у розмірі 176,20 грн. 29.01.2020 року вказаний судовий наказ було скасовано. Враховуючи викладене, позивач був вимушений звернутись до суду та просив стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, у зазначеному розмірі та витрати зі сплати судового збору в сумі 2102,00 грн.

Ухвалою судді від 28.09.2020 року позовна заява була прийнята до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

20.10.2020 року представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Шолоховим А.Ф. було подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач не визнає позов в повному обсязі та заперечує проти позовних вимог. Так, акт про порушення №217565 від 21.02.2018 року складено з порушеннями п.п. 3.1, 4.6, 4.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією та п.53 ПКЕЕН. В Акті зазначено, що клемна кришка електролічильника опломбована, пломба не порушена і не має слідів повторного навішування. Як одне з порушень вказано, що фазний дріт знаходиться у ІІІ клемі. Але не порушивши пломбу, неможливо зняти клемну кришку, щоб переправити фазний дріт у ІІІ клему. У п. 3.1 Методики вказано, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. До отримання енергопостачальником результатів експертизи ця Методика не застосовується. Крім того, представники електромережі не зафіксували в Акті та схемі підключення будинку місце підключення «без облікового проводу», що є порушенням вимог п. 3.1 Методики. Також вони в Акті невірно зазначили на схемі електропостачання споживача частину електричної мережі за балансовою належністю, до якої було здійснено самовільне підключення без облікового проводу, в описовій частині є виправлення щодо з`єднання «штучного нуля» з електричною мережею помешкання. Розрахунки за спожиту електричну енергію здійснюються відповідачем ОСОБА_1 за показниками електролічильника типу СО2 №459391, дата державної повірки ІІ квартал 1978 року. Термін повірки лічильників вказаного типу становить 16 років. Отже, на час складання Акту про порушення електролічильник був вже 24 роки як не придатний для використання, в той час коли обов`язок проводити планову повірку несе енергопостачальник. При виявленні факту самовільного підключення енергопостачальник повинен відключати лише безоблікове приєднання, а не будинок в цілому. 08.06.2018 року до Держенергонагляду м. Маріуполя надійшла інформація від енергопостачальника, що Комісія Інформаційно-консультативного центру по роботі зі споживачами електричної енергії при АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» розглянуло Акт, складений на споживача ОСОБА_1 і у зв`язку з відсутністю підтвердженого факту крадіжки споживачем електричної енергії, прийняла рішення скасувати нарахування по Акту про порушення від 21.02.2018 року №217565 та відновити електропостачання помешкання за зазначеною адресою на безоплатній основі. Це рішення є дійсним і на теперішній час, тому незрозумілими є підстави звернення до суду з даним позовом, в той час коли рішення комісії, оформлене протоколом №996 від 07.03.2018 року, втратило чинність. Таким чином, як Акт, так і протокол комісії не є належними і достовірними доказами та не можуть прийматись до уваги судом. До того ж, відповідачем після відключення його будинку від електропостачання, було сплачено по нарахуванню по Акту про порушення 12229,61 грн., які не були враховані позивачем при подачі позову. Просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

11.11.2020 року представником позивача подано відповідь на відзив, в якому він зазначив, що перелік видів порушень встановлено п. 3.1 Постанови Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року №562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією». Саме по собі неправильне фазування електролічильника не є порушенням. Підпунктом 7 п. 3.1 визначено, що Методика застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН, як використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. В цьому ж підпункті закріплено поняття штучного нуля - це додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з`єднаний з «нульовим» проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з`єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль". Факт відсутності порушення цілісності засобу обліку дійсно зафіксовано в Акті, але при цьому таке безоблікове споживання можливе без порушення цілісності засобу обліку при самовільній зміні місць підключення фазного проводу із нульовим на вводі до електролічильника та змонтування додаткового контуру заземлення («штучного нуля»). Щодо необхідності підтвердження втручання споживача в роботу приладів обліку експертизою, то вказане посилання відповідача не є спроможним, оскільки вказане положення застосовується виключно у випадках виявлення порушень, передбачених пп. 1-3 п. 3.1 Методики, в той час як встановлене в Акті порушення передбачено пп.7 п. 3.1 Методики. Положення Методики щодо обов`язкового проведення експертизи до спірних правовідносин не застосовується, оскільки вданому випадку не було виявлено факту втручання в роботу приладів обліку та/або порушення пломб тощо, а тому достатнім для притягнення споживача до цивільно-правової відповідальності за допущене порушення ПКЕЕН, яке передбачене пп.7 п.3.1 Методики, є наявність Акту про порушення, складеному з дотриманням встановлених законом вимог, та рішення комісії про відшкодування вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення ПКЕЕН. Щодо місця самовільного підключення: вказане в Акті порушення можливо виявити виключно під час проведення технічної перевірки. В графі «Додаткові відомості» Акту зазначено, що з метою виявлення порушення використовувались спеціальні технічні засоби: двополюсний покажчик напруги, індикатор магнітного поля, дистанційний вимірювач струму. В зауваженнях до Акту зазначено, що споживач відмовився (не надав доступ) від часткового демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення, у зв`язку із цим при складанні Акту була відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення. Стосовно статусу Держенергонагляду в контексті висновків по Акту зазначає, що до виключного переліку повноважень Держенергонагляду не відноситься надання висновків стосовно додержання чи недодержання вимог законодавства України під час складання Актів про порушення. З урахуванням того, що нормами Конституції України та актів законодавства встановлено заборону подвоєння функцій державних органів, встановлено обов`язок органів діяти лише на підставі, в межах повноважень та у визначений спосіб, Держенергонаглядом порушено норми чинного законодавства, оскільки розгляд скарг позивачів за фактом складання Актів про порушення у сфері енергопостачання та надання на цій підставі висновків - не відноситься до їхньої компетенції, оскільки вказаними функціями наділено виключно НКРЕКП. Щодо відключення споживача від електроенергії під час складання Акту, зазначив, що зважаючи нате, що місце самовільного підключення встановити було неможливо з причини відмови споживача від часткового демонтажу конструкцій, а також відсутності у рейдової бригади енергопостачальника з цих підстав можливості усунути саме позаоблікове підключення, по що зазначено безпосередньо в Акті. Щодо листа комісії ІКЦ по роботі зі споживачами при АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»: Положенням про ІКЦ жодним чином не встановлено обов`язковість їх рішень та наслідки їх прийняття. Рішення ІКЦ є консультаційним та відображає висновки виключно її членів. Єдиним органом, рішення якого є обов`язковими для виконання енергопостачальником, є НКРЕКП. Щодо сплати відповідачем 12229,61 грн. в рахунок сплати за Актом про порушення: дійсно споживачем 07.03.2018 року була сплачена вказана сума, що складає 20% від суми нарахувань за Актом, і що свідчить про визнання порушення. Однак в подальшому за заявою споживача, 19.06.2018 року було зроблено коригування та вказані кошти було зараховано в рахунок сплати заборгованості за щомісячне споживання електричної енергії, тобто на поточний рахунок. 04.07.2018 року споживача було підключено до електричної енергії та замінено електролічильник. 01.01.2019 року в Україні було запроваджено новий ринок електроенергії, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» припинило надавати послуги з електропостачання, а тому кошти, що залишилися на особових рахунках споживачів електроенергії було перераховано на рахунок енергопостачальника - ТОВ «Донецькі енергетичні послуги» у розмірі 11850,71 грн. Тобто вказані кошти використовувались при розрахунках споживача за споживання електричної енергії з 01.01.2019 року по теперішній час. Щодо межі балансової належності зазначив, що в Акті вказано за якою схемою відбувається електропостачання до будинку споживача, із зазначенням самої схеми, на якій зазначено точку №3, яка визначається в п.3 Акту, в таблиці, як точка самовільного підключення із зазначенням перерізу проводу 4,0 алюміній. Таким чином, викладені у відзиві на позовну заяву заперечення щодо цього не відповідають дійсності.

Ухвалою Іллічівського райсуду м. Маріуполя від 12.04.2021 року ОСОБА_2 виключено зі складу відповідачів.

16.06.2021 року позивач подав заяву про уточнення позовних вимог, в якій зазначено, що відповідач ОСОБА_1 фактично став власником будинку 09.01.2017 року. На підставі цього було зроблено новий розрахунок заборгованості за період з 09.01.2017 року (дата фактичного вступу у спадщину відповідачем) по 21.02.2018 року (дата складання Акту), який складає 26733,84 грн. Просив стягнути з відповідача саме цю суму заборгованості та судовий збір в сумі 2102 грн.

Представник позивача АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Лаврищев В.В., який діє на підставі довіреності, у судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи у його відсутність, якою позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити та стягнути наявну заборгованість з відповідача.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Шолохов А.Ф. надав заяву про розгляд справи у його відсутність та у відсутність самого відповідача, якою просив розглянути справу в порядку письмового провадження.

Вислухавши спеціаліста, свідків та дослідивши надані сторонами письмові докази, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України).

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відносини з постачання та розподілу фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 46, 56-58, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», «Правилами роздрібного ринку електричної енергії» (ПРРЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послу за № 312 від 14.03.2018 року та «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562 (діяла на час виявлення порушення).

Відповідно до пункту 56 статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи розподілу - це юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності.

Споживачем відповідно до пункту 84 статті 1 вказаного Закону вважається фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

Згідно з статтею 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи розподілу, до яких належить позивач:

- надає послуги з розподілу електричної енергії з дотриманням встановлених показників якості надання послуг;

- надає послуги з приєднання до системи розподілу відповідно до кодексу систем розподілу.

Також відповідно до частини 2 цієї статті Закону передбачено, що оператор системи розподілу має право: своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за надані послуги з розподілу електричної енергії та інші послуги, надані на ринку електричної енергії.

Згідно з частиною 4 статті 46 Закону оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на підставі договорів про надання послуг з розподілу. Договори про надання послуг з розподілу є публічними договорами приєднання та укладаються на основі типових договорів, форма яких затверджується Регулятором.

Відповідно до статті 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками за договором постачання електричної енергії споживачу.

Умови постачання електричної енергії, права та обов`язки електропостачальника і споживача визначаються договором постачання електричної енергії споживачу.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 57 Закону України «Про ринок електричної енергії» електропостачальники мають право: на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії відповідно до укладених договорів.

Згідно з підпунктами 1, 3, 12, 14 пункту 5.1.1 ПРРЕЕ оператор системи має право:

- отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії та плату за перетікання реактивної електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України;

- проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії;

- складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики;

- на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

Згідно з частиною 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний:

1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів;

2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії;

3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;

4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу.

Також згідно з пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ Споживач електричної енергії зобов`язаний:

- здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору;

- дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;

- забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України;

- забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування;

- не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Так, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 є власником домоволодіння та споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_1 , що не оспорюється відповідачем та підтверджується відомостями, наданими з Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради від 21.09.2020 року, згідно яких останній зареєстрований у вказаному будинку з 03.12.2005 року по теперішній час.

Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За ч.ч.4,5 ст. 319, 322 ЦК України власність зобов`язує, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, і не може використовувати право власності на шкоду правам та інтересам суспільства.

Отже, будучи власником домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , відповідач на підставі вказаних норм законодавства став споживачем послуг, які надаються АТ ДТЕК «Донецькобленерго», а відтак зобов`язаний утримувати належний технічний стан електроустановок, схеми живлення і нести тягар відповідальності перед оператором систем розподілу АТ ДТЕК «Донецькобленерго», та цивільну відповідальність за порушення Правилами роздрібного ринку електричної енергії.

Відповідно до ч.1 статті 11 Цивільного кодексу цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач це фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.

В матеріалах справи відсутній договір про постачання енергетичних ресурсів та договір про надання послуг з розподілу між відповідачем, як споживачем електричної енергії, з одного боку, та оператором систем розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», проте, за вимогами частини 4 статті 46, частини 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний оплачувати надані послуги з розподілу електричної енергії, а договори про надання послуг з розподілу є публічними договорами приєднання.

Тому із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, користування послугами розподілу електричної енергії, споживанні та оплаті спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з розподілу електричної енергії, на умовах, передбачених Законом України «Про ринок електричної енергії» та ПРРЕЕ, у зв`язку із цим у сторін виникли взаємні права та обов`язки, які притаманні договірним.

За таких обставин зобов`язання відповідача оплатити надані послуги виникає на підставі закону з узгоджених дій Оператору систем розподілу і споживача послуг. Саме до цього зводяться висновки Верховного Суду України, викладені у постановах від 30 жовтня 2013 року по справі № 6-59цс13 та від 25 листопада 2014 року по справі № 3-184гс14.

Отже, відповідач є споживачем послуг, які надаються АТ ДТЕК «Донецькі електромережі», як оператором системи розподілу, а відтак зобов`язаний утримувати належний технічний стан електроустановок, схеми живлення і нести тягар відповідальності перед оператором системи розподілу - компанією АТ ДТЕК «Донецькі електромережі», та цивільну відповідальність за порушення ПРРЕЕ.

Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

З матеріалів справи вбачається, що 21 лютого 2018 року при перевірці представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним зазначених вище нормативних актів, що виразилося у використанні «штучного нуля», що призвело до користування електричною енергією поза обліком, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості. Додатково змонтовано контур заземлення, з`єднаний з «нульовим дротом» внутрішньобудинкової електромережі, фаза у ІІІ клемі. Електрична енергія споживається, але електролічильником не враховується. Місце самовільного підключення - металевий куток, вбитий в землю перед входом у гараж.

За цим фактом було складно акт № 217565 від 21.02.2018 року про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, який був підписаний трьома представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Присутній при складанні Акту ОСОБА_2 , який є батьком відповідача, на час перевірки та складання Акту проживав у будинку відповідача і в розумінні ПКЕЕН є уповноваженим представником споживача, відмовився від підпису в Акті. Зауважень в Акті не зазначив. Також до акту про порушення було долучено відео порушення.

Допитаний в якості спеціаліста ОСОБА_3 пояснив, що він за освітою є інженером-електриком, раніше працював в Енергонагляді. Він виїжджав до будинку відповідача на огляд та звернув увагу на наступні неточності. Через півтора місяці клемна кришка була вже опломбована, акту розпломбування та опломбування не було, як не було і розміру перерізу, оскільки без розпломбування кришки пристрою встановити переріз неможливо. При складанні Акту не були зазначені заміри при напрузі та без неї. Лічильник не проходив повірку більше 24 років на момент складання Акту. Був заміряний струм на вводі 7,6 А, а обрізання «штучного нуля» зроблено не було. Також не була залучена лабораторія для виявлення місця «штучного нуля». При цьому пояснив, що він бачив металевий куток, до якого йшов якийсь провід, який уходив невідомо куди, де не було доступу. Спеціаліст також додав, що існує кілька способів встановити «Штучний нуль».

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 пояснив, що є інженером ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». Згідно розпорядження проводили рейд по АДРЕСА_1 . Виявили вночі перекос напруги в будинку АДРЕСА_1 , зацікавилися даним фактом. Вранці з напругою ситуація не змінилася. Тоді зайшли до будинку для перевірки. Двері відчинив господар, надав доступ до лічильника. Лічильник не рухався, а напруга була. Доступу до гаражу їм не надали. Зафіксували все в Акті про порушення, яке виявили індикатором прихованої проводки.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_5 пояснив, що працює техніком відділу технічного аудиту і 21.02.2018 року входив до складу комісії з трьох осіб при проведенні перевірки у відповідача в будинку по АДРЕСА_1 . Вони проводили заміри навантаження струму, вночі був зафіксований перекос навантаження. Вранці їх до будинку пустив чоловік похилого віку, і ними був виявлений «штучний нуль» у гаражі, контур штучного заземлення. При цьому проводилась відеозйомка, та був складений Акт про порушення. Прихований нуль виявили за допомогою індикатора прихованої проводки. Господар відмовився надати доступ до самого гаражу після виявлення порушення, відмовився спілкуватися та підписувати Акт. Він знімав відео на мобільний телефон.

Допитана в якості свідка ОСОБА_7 пояснила, що працює електромонтером. 21.02.2018 року вони працювали по нічним замірам і в будинку АДРЕСА_1 був перекос навантаження. Вранці прийшли до будинку, їх пустив чоловік. Підійшовши до лічильника, виявилось, що він не обертається. Викрутивши пробку, виявили додатково змонтований контур заземлення, який йшов у гараж, але власник відмовився надавати їм до нього доступ. Він їх вигнав, Акт складали за забором, чоловік до них не вийшов, сказавши, що він не господар будинку, а його батько. Будинок відключили від лінії електропередач.

Відповідно до п.8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

Засідання комісії по розгляду Акту було призначено на 14.03.2018 року, про що було зазначено в Акті. Втім, відповідач звернувся до комісії із заявою, в якій просив розглянути Акт 07.03.2018 року.

07 березня 2018 року на засіданні комісії АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до протоколу №996 від 07 березня 2018 року згідно з пунктом 3.1. ПКЕЕН в присутності споживача ОСОБА_1 було прийнято рішення про нарахування за використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за період з 22.02.2015 року по 22.02.2018 року на загальну суму 61148,61 грн.

Відповідна квитанція про нарахований обсяг електричної енергії разом з копією протоколу були вручені споживачу ОСОБА_1 , який був присутній на засіданні комісії, про що свідчить його особистий підпис на них.

Розмір обсягу та вартості необлікованої електричної енергії визначається і обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за №782/12656 (діяла на час виявлення порушення).

Відповідно до положень пункту 3.1 Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема, використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

"Штучний нуль" - додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з`єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з`єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль".

Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

У разі визнання споживачем факту втручання в роботу приладів обліку, факту зумисного пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи тавр про повірку приладів обліку (у разі встановлення таких пломб та зазначення їх в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, який підтверджує факт установлення і передачу на збереження приладів обліку і пломб), факту зумисного пошкодження приладів обліку, про що окремо зазначається в акті про порушення,підтвердження експертизою зазначених порушень ПКЕЕН необов`язкове.

До отримання енергопостачальником результатів експертизи (у визначених цією Методикою випадках) ця Методика не застосовується.

Представник позивача посилається на те, що встановлене в Акті порушення у виді того, що фазний дріт знаходиться у ІІІ клемі, а без втручання у роботу лічильника та порушення пломби переключити фазний дріт неможливо.

Втім, вказані доводи не заслуговують на увагу, оскільки положення Методики щодо обов`язкового проведення експертизи до спірних правовідносин не застосовуються, так як в даному випадку не було виявлено факту втручання в роботу приладів обліку та/або порушення пломб тощо, а тому достатнім для притягнення споживача до цивільно-правової відповідальності за допущене порушення ПКЕЕН, яке передбачене п.п.6 п.3.1 Методики, є наявність акту про порушення, складеного з дотриманням встановлених законом вимог, та рішення комісії про відшкодування вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення ПКЕЕН.

Крім того, як пояснили в судовому засіданні свідки, можливість визначення роботи засобу обліку електроенергії, зокрема наявність зміни фазування електролічильника, існує і без проведення розпломбування останнього, оскільки за умови використання технічних засобів, які вказані в Акті, є можливість встановити до якої клеми лічильника надходить «нуль», а до якої «фаза». При цьому, як підтвердив і допитаний в якості спеціаліста ОСОБА_3 , сама по собі неправильність фазування електролічильнику не є порушенням у розумінні ПКЕЕН, оскільки навіть за такої обставини лічильник буде справно враховувати електроенергію за виключенням встановлення додаткових умов, що можуть вплинути на його роботу, що і було зафіксовано в Акті.

07.03.2018 року відповідачем було сплачено 12229,61 грн. в рахунок оплати по Акту №217565 від 21.02.2018 року, що підтверджується відповідною квитанцією.

З пояснень представника позивача вбачається, що в подальшому за заявою самого споживача, 19.06.2018 року було зроблено коригування та вказані кошти було зараховано в рахунок сплати заборгованості за щомісячне споживання електричної енергії, тобто на поточний рахунок. 04.07.2018 року споживача було підключено до електричної енергії та замінено електролічильник. 01.01.2019 року в Україні було запроваджено новий ринок електроенергії, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» припинило надавати послуги з електропостачання, а тому кошти, що залишилися на особових рахунках споживачів електроенергії було перераховано на рахунок нового енергопостачальника - ТОВ «Донецькі енергетичні послуги» у розмірі 11850,71 грн. Тобто вказані кошти використовувались при розрахунках споживача за споживання електричної енергії з 01.01.2019 року і використовуються по теперішній час.

З цих підстав сплачена за квитанцією сума небула врахована при визначенні суми стягнення за безоблікове користування електричною енергією.

Викладені вище обставини не оспорюються відповідачем, тому приймаються судом.

На сьогоднішній день відповідачем ОСОБА_1 заборгованість за необліковану електроенергію не сплачена, оскільки він не згоден з тим, що вчинив порушення.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є:

- недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

- порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж електроенергетичних підприємств та споживачів, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах;

- крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку;

- пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку;

- пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо;

- несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики.

Згідно з пунктом 8.4.1. ПРРЕЕ Оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються.

Відповідно до підпункту 8 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акту про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: як використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

За пунктом 8.4.6. ПРРЕЕ у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, положення цієї глави застосовуються за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі (крім випадків, передбачених цим пунктом).

В акті про порушення зазначаються відомості про дії представників оператора системи, вжиті для виявлення місця підключення (наприклад, використання спеціальних технічних засобів (із зазначенням їх типу та способу застосування), здійснення часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів та/або демонтажу приладів чи їх захисних панелей тощо).

Якщо з будь-яких причин енергопостачальником не буде вказано в акті про порушення ПКЕЕН місце (точка) підключення до відповідних мереж самовільного підключення, то енергопостачальником буде порушено положення пункту 4.7 Методики, тому нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії по такому акту про порушення є неправомірним.

У разі якщо споживачем не надано дозволу на частковий демонтаж оздоблювальних матеріалів для визначення місця підключення, в акті про порушення має бути на це указано.

Вказане в Акті порушення можливо виявити виключно під час проведення технічної перевірки. В графі «Додаткові відомості» Акту зазначено, що з метою виявлення порушення використовувались спеціальні технічні засоби: двополюсний покажчик напруги, індикатор магнітного поля, дистанційний вимірювач струму. Згідно показів свідків, які були членами рейдової бригади, а також як вбачається з наданого відеозапису, місце самовільного підключення знаходилось у недоступному місці, оскільки доступ мався лише до одного кінця нульового проводу, який приєднаний до металевого кутка, вбитого до землі. Встановити, де саме було підключено нульовий дріт до внутрішньобудинкової межі будинку було неможливо, оскільки дріт надходив до гаражу через вузьку щілину під парканом та власне фасадом гаражу. До самого гаражу представник споживача рейдову бригаду не впустив, тобто не надав доступу для часткового демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення, про що зазначено в самому Акті про порушення: споживач відмовився (не надав доступ) від часткового демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення. У зв`язку із цим при складанні Акту була відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення.

Відповідно до п. 2.1, п.п. 2 п. 2.4. розділу 2 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року №28 (в редакції постанови Національної комісії регулювання електроенергетики України від 17 жовтня 2005 року №910), зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02 серпня 1996 року за №417/442 межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності між споживачем і електропередавальною організацією (основним споживачем) за технічний стан і обслуговування суміжних електроустановок фіксується в акті розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін.

Межа експлуатаційної відповідальності між споживачем - фізичною особою та/або власником електричних мереж за технічний стан і обслуговування суміжних електроустановок установлюється для індивідуальних будинків: у разі відгалуження від лінії електропередачі неізольованим проводом - у точці кріплення проводів лінії електропередачі до перших ізоляторів на будівлі або на трубо стояку (при повітряному вводі).

Як вбачається з акту про порушення ПКЕЕН № 217565 від 21.02.2018 року в пункті 2 розділу «схема із зазначенням межі балансової належності» зазначені відомості про межі балансової належності, а саме - у точці кріплення проводів лінії електропередачі до перших ізоляторів на будівлі або на трубостояку (при повітряному вводі).

Отже, в ході перевірки споживання електричної енергії ОСОБА_1 представниками енергопостачальника була встановлена мережа самовільного підключення - від електроустановок струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі іншого споживача (власника мереж), тобто в межах експлуатаційної відповідальності споживача ОСОБА_1 , що також відображено на схемі, до якої ОСОБА_1 ніяких зауважень з цього приводу не вніс до акту про порушення ПКЕЕН.

За таких обставин, погодитися з доводами відповідача щодо неправомірності нарахування вартості спожитої, але не врахованої приладом обліку електроенергії, з посиланням на невстановлення місця самовільного підключення та неправильного зазначення у схемі електропостачання споживача частини електричної енергії за балансовою належністю, не можливо.

Відповідно до пункту 8.2.5 та 8.2.6 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням:

- меж балансової належності;

- перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;

- номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення;

- фазування лічильника на дату оформлення акту про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

Акт про порушення ПКЕЕН №217565 від 21.02.2018 року підписаний трьома представниками енергопостачальника із зазначенням відмови від підпису представника споживача.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акту про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акту, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі.

Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акту про порушення.

На підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно з пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до ст. 614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Як вбачається з матеріалів справи та досліджених доказів відповідач підтвердження своєї невинуватості не надав, не спростував наявність виявлених актом порушень, що призвели до споживання безоблікової електричної енергії. Даний факт суд вважає доведеним, оскільки вказане підтверджується обставинами справи, складеним актом, а також поясненнями свідків.

Акт №217565 від 21.02.2018 року відповідачем не був підписаний, будь-яких заперечень та зауважень, що свідчили б про незгоду із даними, зазначеними в ньому, не навів. Будь-яких доказів, які б спростовували обставини, відображені в акті, відповідачем не надано. А сам акт про порушення є належним та допустимим доказом виявленого порушення та параметрів самовільного підключення, складений правомірно, у відповідності із законом.

В протоколі засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПКЕЕН №996 від 07.03.2018 року, викладено, що розрахунок суми необлікованої електричної енергії проведений згідно п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Враховуючи вид порушення, вказаний в Акті про порушення ПКЕЕН №217565 від 21.02.2018 року, зокрема п.п. 7 п.3.1 використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, суд згідно формули розрахунку, вважає його вірним щодо виявленого правопорушення.

Щодо періоду та розміру нарахувань, суд враховує пояснення позивача про те, що фактично ОСОБА_1 став власником будинку з 09.01.2017 року, тобто після смерті попереднього власника будинку - своєї матері. Тому вірним є період нарахувань з 09.01.2017 року по 21.02.2018 року, за яким розмір нарахувань становить 26733,84 грн.

Таким чином, розрахунок обсягу вартості недооблікованої електричної енергії засіданням комісії вірно здійснено відповідно встановленим обставинам правопорушення та положеннями ПРРЕЕ.

При цьому позивачем додано до матеріалів справи розгорнутий розрахунок збитків за Актом про порушення ПКЕЕН №217565 від 21.02.2018 року за вказаний період.

Виходячи із обставин, встановлених в судовому засіданні та підтверджених належними доказами, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення відповідачем Правила роздрібного ринку електричної енергії.

З урахуванням наведеного, позовні вимоги АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про стягнення з відповідача заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію в сумі 26733,84 гривень, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, у зв`язку з чим підлягають задоволенню.

Щодо посилання відповідача на рішення Інформаційно-консультаційного центру АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» (далі - ІКЦ), прийняте 08.06.2018 року, щодо скасування нарахувань по Акту про порушення ПКЕЕН №217565 від 21.02.2018 року, суд зазначає наступне.

Дійсно, у протоколі №14 від 08.06.2018 року засідання комісії ІКЦ по розгляду скарги споживача електричної енергії ОСОБА_1 , що надійшла з Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Донбаському регіоні, щодо процедури складання Акту про порушення ПКЕЕН та здійснення за ним розрахунку збитків, зафіксоване рішення комісії ІКЦ наступного змісту. Маріупольському РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» необхідно у зв`язку з порушенням пунктів 4.5, 4.6, 4.7 Методики, п. 53 ПКЕЕН привести свої дії по відношенню до споживача ОСОБА_1 у відповідність до вимог законодавства шляхом скасування нарахувань по Акту про порушення ПКЕЕН №217565 від 21.02.2018 року та повідомлення про це споживача; відновити електропостачання будинку за адресою: АДРЕСА_1 на безоплатній основі; з метою недопущення в подальшому можливості безоблікового споживання, самовільного підключення до електричної мережі та у зв`язку із простроченим терміном державної повірки лічильника СО-2 №4592391, власним коштом забезпечити встановлення засобу обліку на зовнішню сторону будівлі побутового споживача у закритому комплексі обліку електроенергії.

Відповідач вважає, що вказане рішення скасовує сам Акт про порушення ПКЕЕН, та результати нарахувань за ним.

Втім, такі висновки відповідача не обґрунтовані.

Як зазначає у листі №43/11246 від 16.11.2020 року сам керівник ІКЦ Себко Ж.М., висновки комісії ІКЦ мають рекомендаційний характер, оскільки в жодному законодавчому акті не встановлено обов`язковість виконання цих рішень, тому Товариством прийнято рішення вирішувати спірне питання щодо стягнення суми заборгованості за безоблікове споживання електричної енергії по об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 , у встановленому законодавством порядку, а саме у суді.

Фактам, викладеним у відповіді щодо розгляду звернення ОСОБА_1 , наданої Державною інспекцією з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії №01/10-3639 від 14.06.2018 року, суд надав належну оцінку у своєму рішенні.

Відповідно до статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вказаних положень з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2102 гривень.

Керуючись ст.ст. 6, 16, 316, 319, 322, 526, 611, 614, 629-631, 714 ЦК України, ст.ст. 12, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 247, 263-265,280 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту (необліковану) електричну енергію задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (р/р НОМЕР_3 у АТ «ПУМБ», МФО 334851, , IBAN: НОМЕР_4 ) заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 26733,84 грн. (двадцять шість тисяч сімсот тридцять три гривні 84 коп.), а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102 грн.

На рішення може бути подана апеляція безпосередньо до Донецького апеляційного суду або через Іллічівський районний суд м.Маріуполя Донецької області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Д. В. Кузнецов