УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2021 р.

м.Харків

Справа № 639/2511/19

провадження 4-с/639/1/21

Жовтневий районний суд м.Харкова

у складі: головуючого - судді Єрмоленко В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за скаргою ОСОБА_1 на дії старшого державного виконавця Київського відділу державної виконавчої служби м.Харків Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), стягував- ОСОБА_2 ,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду зі скаргою на дії державного виконавцяКиївського відділу державної виконавчої служби м.Харків Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), стягувач ОСОБА_2 , в якій просить визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними, визнати дії державного виконавця Аршави І.Я. що виявилися у винесенні постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 11.07.2016 у виконавчому провадженні № 51053133 неправомірними та скасувати ці постанови.

ОСОБА_1 , з`явившись в судове засідання 04.02.2020, заявила клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з укладенням угоди з адвокатом. В подальшому в усі наступні неодноразові судові засідання ОСОБА_1 в електронному вигляді подавала клопотання про неможливість приймати участь в судових засіданнях в період карантину, оскільки є особою похилого віку, 1937 г. народження, тому просила відкладати розгляд справи ( а.с. 37,40,45,46,50,55,59,67,70,76,79,87,90,94,97,108,111). Направлена ОСОБА_1 поштова кореспонденція повертається по причині відсутності адресата за місцем проживання та реєстрації, наданий засіб зв`язку-мобільний телефон не обслуговується. Розглянути справу по суті без участі заявника або його представника не надається можливим, оскільки до заяви надані тільки постанови державного виконавця за 2016 про відкриття виконавчого провадження про стягнення з ОСОБА_1 на користь Шмирьова 500 000 грн. в якості боргу за договором позики, постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження і довідка Державної прикордонної служби України від 05.02.2019, представлена по заяві ОСОБА_1 , про перетинання нею державного кордону за період з 01.01.2017 по 31.12.2018 та відсутність в Україні з травня 2017 по вересень 2018, з жовтня 2018 по грудень 2018.

Крім того, за інформацією автоматизованої системи виконавчого провадження, відкрите 04.05.2016 виконавче провадження № 51053133, де боржником значиться ОСОБА_1 , стягувачем ОСОБА_2 завершено.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що сторона заявника зловживає своїми процесуальними правами. Справа тривалий час не може знайти свого вирішення саме по причині відсутності в судових засіданнях заявника, з чого випливає висновок про втрату цікавості ОСОБА_1 у вирішенні справи.

Згідно ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

За приписами частини п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

На підставі викладеного і керуючись п.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Саргу ОСОБА_1 на дії старшого державного виконавця Київського відділу державної виконавчої служби м.Харків Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), стягував- ОСОБА_2 -залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 ії право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновленення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ -