Справа № 565/1767/20
Провадження № 2/565/273/21
У Х В А Л А

28 січня 2021 року м. Вараш

Кузнецовський міський суд Рівненської області в особі судді Бренчук Г.В., розглянувши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про усунення перешкод в користуванні квартирою шляхом вселення в квартиру та встановлення порядку користування приміщеннями квартири,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулись до Кузнецовського міського суду Рівненської області із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_5 про усунення перешкод в користуванні квартирою шляхом вселення в квартиру та встановлення порядку користування приміщеннями квартири.

У ч.6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що за подання зустрічних позовних заяв судовий збір справляється на загальних підставах.

Частиною першою ст. 198 ЦПК України визначено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно приписів абзацу 2 ч. 7 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

За змістом абзацу 2 ч. 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно абзацу 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 гривень.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 додали документи, що підтверджують сплату ними судового збору.

Позивачі ОСОБА_4 та ОСОБА_1 зазначають, що не мають можливості оплатити суму судового збору, яка для них є обтяжливою, оскільки мають скрутне матеріальне становище .

ОСОБА_4 не має доходу, ніде не працює,його річний дохід за попередній календарний рік, 2020, складає 0,00 грн. Згідно зі ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи його майновий стан та те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік вважає, що є підстави для звільнення ОСОБА_4 від сплати судового збору за подання даного позову.

Позивач ОСОБА_1 просить відстрочити сплату судового збору за подання даного позову до ухвалення рішення у даній справі.

Зазначає, що її річний дохід за попередній календарний рік, 2020, складає 33960 грн. 63 коп. Згідно зі ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи її майновий стан та те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік вважає, що є підстави для відстрочення сплати судового збору ОСОБА_1 за подання даного позову до ухвалення рішення у даній справі.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Такі ж вимоги викладені і в Законі України «Про судовий збір».

Дані дії є правом, а не обов`язком суду і застосовуються у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Фактичною підставою для звільнення від сплати судового збору є такий майновий стан особи, що утруднює виконання цього обов`язку у повному обсязі у встановлений законом строк.

Згідно роз`яснень викладених у п. 29 Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року №10, відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Наведені ОСОБА_4 та ОСОБА_1 обставини не дають суду підстав для звільнення та відстрочення від сплати судового збору, оскільки як доказ скрутного матеріального становища ОСОБА_4 та ОСОБА_1 суду надано копії відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2020 року по 3 квартал 2020 року.

У ст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у зв`язку із цим обставини, пов`язані із скрутним матеріальним становищем без надання доказів на підтвердження цього не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення від такої сплати.

Доказів на підтвердження розміру річного доходу ОСОБА_4 та ОСОБА_1 за попередній календарний рік суду не надано, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2020 року по 3 квартал 2020 року не дають змоги у повній мірі оцінити їхній майновий стан.

Інших доказів на підтвердження скрутного матеріального становища ОСОБА_4 та ОСОБА_1 не надано, а тому відсутні правові та фактичні підстави для задоволення клопотань про звільнення та про відстрочення сплати судового збору за подання даного позову.

Відповідно до ч.2 ст. 194 ЦПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Статтею 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст.175,177 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначається підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи вищенаведене, зустрічна позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про усунення перешкод в користуванні квартирою шляхом вселення в квартиру та встановлення порядку користування приміщеннями квартири, підлягає залишенню без руху для усунення недоліків.

Виявлені недоліки позовної заяви необхідно усунути та подати суду:

- ОСОБА_4 документ про сплату судового збору у сумі 908 грн. 00 коп.;

- ОСОБА_1 документ про сплату судового збору у сумі 1 816 грн. 00 коп.

Судовий збір сплатити за реквізитами: Отримувач коштів:ГУК у Рівн. Обл./Вараська міс./22030101 Код отримувача ( код за ЄДРПОУ):38012494 Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) Рахунок отримувача: UA0017471 Призначення платежу: __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кузнецовський міський суд Рівненської області (назва суду, де розглядається справа);

Керуючись ст.175,177, 185, 194 України, суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Залишити зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про усунення перешкод в користуванні квартирою шляхом вселення в квартиру та встановлення порядку користування приміщеннями квартири, без руху.

Надати позивачам десятиденний строк для усунення недоліків, який рахувати з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачам, що у разі не усунення недоліків в зазначений строк позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В.Бренчук