КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/1385/21
УХВАЛА

11.05.2021 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді ОСОБА_6

за участю секретаря - Ратовської А.С.,

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Одесі заяву ОСОБА_1 про відвід судді, подану по цивільній справі за позовом

ОСОБА_2 , Громадської організації «Водно-моторне спортивно-оздоровче товариство рибалок-любителів»

до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1

про визнання дій протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси (суддя ОСОБА_6) перебуває цивільна справа №947/38837/20 за позовом ОСОБА_2 , Громадської організації «Водно-моторне спортивно-оздоровче товариство рибалок-любителів» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та скасування рішень.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 29.12.2020 рокубуло задоволено заяву ОСОБА_2 та Громадської організації «Водно-моторне спортивно-оздоровче товариство рибалок-любителів» про забезпечення позову, яка була подана до подання позовної заяви. Заборонено ОСОБА_3 та будь-яким особам, що мають доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, державним реєстраторам, в тому числі державним реєстраторам Управляння державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), нотаріусам, проводити в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, громадських формувань, а також у Реєстрі громадських об`єднань вчиняти реєстраційні дії стосовно Громадської організації «Водно-моторне спортивно-оздоровче товариство рибалок-любителів» щодо зміни або внесення відомостей про керівника юридичної особи; а також про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, тощо; зміни або внесення відомостей про органи управління юридичної особи, членів керівних органів на підставі рішень, оформлених протоколами позачергових Конференцій Громадської організації «Водно-моторне спортивно-оздоровче товариство рибалок-любителів».

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_6 від 16.01.2021 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявоюОСОБА_2 , Громадської організації «Водно-моторне спортивно-оздоровче товариство рибалок-любителів» до ОСОБА_3 про визнання дій протиправними та скасування рішень. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження.Призначено підготовче засідання.

Крім того, ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 01.04.2021 року, за клопотанням представника позивача, було залучено до участі у справі в якості співвідповідачів - ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .

05.05.2021 року до канцелярії суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді ОСОБА_6 на підставі п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

В обґрунтування наданої заяви про відвід відповідач посилається на те, що їй - ОСОБА_1 від її представника - ОСОБА_5 стало відомо, що представник позивача - Громадської організації «Водно-моторне спортивно-оздоровче товариство рибалок-любителів» Гнатенко Ірина Валентинівна 30 квітня 2021 року за допомогою мобільного телефону та у приміщенні суду у кабінеті головуючого судді ОСОБА_6, поза межами судового засідання, спілкувалась безпосередньо з суддею ОСОБА_6 з приводу скасування постановленої ухвали про забезпечення позову.

Тобто, ОСОБА_1 вказує, що суддя ОСОБА_6 влаштував у своєму робочому кабінеті у приміщенні суду приймальню окремих учасників окремих справ, яких приймає для «вирішення окремих питань» по цих справах.

Крім того, ОСОБА_1 зазначає, що після ознайомлення з матеріалами справи виявилось, що судом безпідставно не було залишено без руху позовну заяву ОСОБА_2 , який, як позивач, не сплатив судовий збір за подання позову.

Вказані обставини, на думку відповідача, свідчать про упередженість судді ОСОБА_6, що проявляється у ігноруванні факту несплати ОСОБА_2 судового збору за подання позову та проведенні суддею прийому представника ГО «ВМСОТРЛ» Гнатенко І.В. 30 квітня 2021 року.

Також, відповідач зазначила про те, що у зв`язку із вчиненням суддею ОСОБА_6 порушень присяги судді, нею до Вищої ради правосуддя подано дисциплінарну скаргу на його дії, а наслідком подання відповідної дисциплінарної скарги є негативне та упереджене ставлення судді ОСОБА_6 до неї, що викликає на обґрунтований сумнів у його неупередженості та об`єктивності.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Ознайомившись з заявою про відвід, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ст. 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.06. у справі «Білуга проти України», від 28.10.98. у справі «Ветштайн проти Швейцарії» тощо) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Як вбачається з пояснень відповідача, підставою для відводу судді є сумніви у його упередженості, проте, будь-яких доказів на підтвердження обставин, викладених у заяві не надано, як і доказів упередженості судді у розгляді даної справи, а тому відсутні передбачені законом підстави для задоволення відводу.

У наданій заяві про відвід ОСОБА_1 зазначає про те, що головуючий суддя ОСОБА_6, за допомогою мобільного телефону та безпосередньо у своєму кабінеті у приміщенні суду, поза межами судового засідання, 30 квітня 2021 року спілкувався з представником позивача - Громадської організації «Водно-моторне спортивно-оздоровче товариство рибалок-любителів» Гнатенко Іриною Валентинівною.

Проте, будь-яких доказів на підтвердження вказаних обставин суду надано не було, головуючий суддя ОСОБА_6 жодного особистого прийому учасників справи не проводив, жодним чином, зокрема, у телефонному режимі, як з представником позивача, так і з іншими учасниками справи, не спілкувався.

Підставою для відводу судді є наявність сумнівів в упередженості та об`єктивності головуючого з підстав того, що ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 29.12.2020 рокубуло задоволено заяву ОСОБА_2 та Громадської організації «Водно-моторне спортивно-оздоровче товариство рибалок-любителів» про забезпечення позову, яка подану до подання позовної заяви. Заборонено ОСОБА_3 та будь-яким особам, що мають доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, державним реєстраторам, в тому числі державним реєстраторам Управляння державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), нотаріусам, проводити в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, громадських формувань, а також у Реєстрі громадських об`єднань вчиняти реєстраційні дії стосовно Громадської організації «Водно-моторне спортивно-оздоровче товариство рибалок-любителів» щодо зміни або внесення відомостей про керівника юридичної особи; а також про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, тощо; зміни або внесення відомостей про органи управління юридичної особи, членів керівних органів на підставі рішень, оформлених протоколами позачергових Конференцій Громадської організації «Водно-моторне спортивно-оздоровче товариство рибалок-любителів».

Посилання відповідача на те, що судом безпідставно не було залишено без руху позовну заяву у зв`язку з несплатою судового збору не приймаються судом до уваги, оскільки в матеріалах справи наявна квитанція від 28 грудня 2020 року про сплату судового збору за подання заяви про забезпечення позову у розмірі 1 051,00 грн., та наявна квитанція від 13 січня 2021 року про сплату судового збору за подання позовної заяви у розмірі 4 600,00 грн. (а.с. 128).

Фактично підставою для відводу є незгода відповідача з ухвалою суду про вжиття заходів забезпечення позову.

Разом з тим, згідно з частиною 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

При цьому, суд звертає увагу на тому, що ухвала про вжиття заходів забезпечення позову в апеляційному порядку оскаржена не була, набрала законної сили та є чинною.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що ті обставини, які викладені у заяві про відвід, не свідчать про упередженість або певну зацікавленість судді у наслідках розгляду цієї справи, і тому не є підставою для задоволення заяви про відвід.

Крім того, суд зазначає, що Вищою радою правосуддя у Щорічній доповіді за 2018 рік «Про стан забезпечення незалежності суддів в Україні», затвердженої рішенням від 28 березня 2019 року № 991/0/15-19, зазначено про те, що заявлення відводу судді в судовому засіданні є процесуальним правом учасників справи. Доводи, що наводяться на обґрунтування таких заяв, відповідають правовій позиції особи стосовно питань, пов`язаних з розгляду справи і не можуть бути підставою для вжиття Вищою радою правосуддя заходів щодо забезпечення суддівської незалежності. Водночас заявлення судді невмотивованих та надуманих відводів може свідчити про зловживання процесуальними правами, а не про вчинення тиску на суд. А тому суд має реагувати на такі випадки самостійно у порядку, визначеному процесуальним законом.

Слід також звернути увагу, що подання учасником судового провадження скарги на дії судді до Вищої ради правосуддя до закінчення судового розгляду справи не перешкоджає судді продовжувати судовий розгляд та виконувати обов`язок справедливо, безсторонньо та своєчасно вирішувати справу відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Рішенням Ради суддів України від 01 березня 2019 року за №13 «Про внесення змін до рішення Ради суддів України від 08 червня 2017 року № 34» було вирішено внести зміни до рішення Ради суддів України від 08 червня 2017 року № 34 «Про роз`яснення деяких питань щодо конфлікту інтересів», а саме, пункт 2-й цього рішення викласти в наступній редакції: «Наявність скарги щодо судді у провадженні Вищої ради правосуддя - не породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду конкретної судової справи. Подання учасником такого судового провадження скарги на дії судді до Вищої ради правосуддя до закінчення судового розгляду справи може свідчити про вплив на суд, у разі, коли це здійснюється як тиск на суддю з метою, зокрема, перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків або схилити їх до винесення: неправосудного рішення, тощо, що може мати ознаки кримінального правопорушення, передбаченого статтею 376 Кримінального кодексу України».

Таким чином, звернення ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя з дисциплінарною скаргою на дії судді ОСОБА_6 до закінчення судового розгляду справине породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду цієї судової справи, асвідчить про зловживання нею своїми процесуальними правами, оскільки обставини, на які вона посилається не відповідають дійсності.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід

З огляду на те, що відповідно до ст. 36 ЦПК України заявлений відвід є необґрунтованим, суд вважає за необхідне заяву передати до канцелярії Київського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді ОСОБА_6

У зв`язку з перебуванням судді ОСОБА_6 у відпустці, ухвалу складено та підписано 11.05.2021 року.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заявлений ОСОБА_1 відвід судді ОСОБА_6 визнати необґрунтованим.

Заяву передати до канцелярії Київського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді ОСОБА_6

Ухвала набирає законної сили в момент її підписання суддею.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя ОСОБА_6