Провадження №2/235/964/21
Справа №235/1873/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2021 року Красноармійський міськрайонний суд Донецької області

в складі: головуючого судді Величко О.В.

при секретарі - Комарової О.С.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Покровськ цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до Покровської міської ради про визначення додаткового строку,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Покровської міської ради про визначення додаткового строку. В обґрунтування своїх позовних вимог вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2

27.01.2021 року вона, як переселенець, звернулась до Другої Селидівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.01.2021 року нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що спадкоємець ОСОБА_1 не підтвердила факт постійного проживання зі спадкодавцем та не подала у встановлений шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини. Вона не мала можливості своєчасно прийняти спадщину, оскільки з жовтня 2016 року по березень 2017 рік проходила амбулаторне лікування за місцем свого проживання : АДРЕСА_1 , а також у зв`язку з ти м, що, маючи статус внутрішньо переміщеної особи, не мала можливості вільно переміщатися на територію , підконтрольній українській владі. Просила визначити їй додатковий строк терміном у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Позивачка в судове засідання не з`явилась, просила справу слухати у її відсутність ( а.с. 3).

Представник відповідача Покровської міської ради в судове засідання не з`явився, просив справу слухати у його відсутність ( а.с.37).

Суд розглянув справу за відсутності учасників справи, які належним чином повідомлені про день і час слухання справи, що відповідає положенням ст. ст. 128, 223 ЦПК України, з урахуванням поданих клопотань про розгляд справи за відсутності сторони, що , в свою чергу, не порушує прав та обов`язків учасників судової справи.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, приходить до наступного.

Судом встановлено, що позивачка по справі ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 ( а. с. 9-10).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 ( а.с. 11).

Позивачка має статус внутрішньо-переміщеної особи, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; фактичне місце проживання : АДРЕСА_2 ( а. с. 8).

Позивачка звернулась із заявою про прийняття спадщини до Другої Селидівської державної нотаріальної контори.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.01.2021 року нотаріусом Другої Селидівської державної нотаріальної контори відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що спадкоємець не може підтвердити факт постійного проживання зі спадкодавцем ( а. с. 11).

Згідно довідки зі Спадкового реєстру спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась ( а. с. 28-29).

Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 ЦК.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування» .

Відповідно до п. 24 вищезазначеної Постанови Пленуму ВСУ № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереробними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Інформаційного листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 « Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

З правового висновку Верховного Суду України, прийнятого Судовою палатою у цивільних справах при розгляді справи №6-85 цс 12 від 26.09.2012 року, вбачається , що правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до Інформаційного листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 « Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно ч. 1 ст. 9-1 Закону України « Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Як вбачається з матеріалів справи , місцем проживання спадкодавця є м. Донецьк, тобто територія, де органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження. Позивач вперше звернувся із заявою про прийняття спадщини до державного нотаріуса

Другої Селидівської державної нотаріальної контори в м. Селидове , тому місцем відкриття спадщини є Територіальна громада Селидівської міської ради.

Отже, належним відповідачем в даному випадку є територіальна громада Селидівська міської ради , а не Покровська міська рада.

Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. При цьому, відповідно до ст. 81 ЦПК України така обставина підлягає доказуванню, оскільки позивач повинен довести ті обставини, на які він посилається як на підставі своїх вимог або заперечень.

За змістом норм процесуального права з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та принципу змагальності сторін, саме на позивача покладено обов`язок визначати відповідача по справі. При цьому суд під час розгляду справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. Суд не вправі зі своєї ініціативі і без згоди позивача залучати до участі у справі співвідповідачів та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений і щодо тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Суд також не може примушувати сторін до вчинення тих чи інших процесуальних дій, оскільки це суперечить принципу диспозитивності цивільного судочинства.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд відмовляє у задоволенні позову.

Суд у силу покладених на нього процесуальних законом повноважень позбавлений можливості самостійно визначити суб`єктний склад учасників справи, проте, встановивши, що у справі не залучено усіх суб`єктів, які мають відповідати за позовом у межах заявлених позовних вимог як відповідачі, суд відмовляє у позові з цих підстав.

Позивачкою надано докази на підтвердження факту її знаходження на лікуванні в медичних закладах в жовтні 2016 року та в лютому 2017 року.

Проте, будь-яких інших доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, починаючи з 2017 року по 2021 рік ( враховуючи час карантинних обмежень), суду не надано.

Отже, позивач усупереч ст. ст. 12,81 ЦПК України не надав належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що у період з лютого 2017 року по січня 2021 рік, у неї існували об`єктивні, не переробні та істотні труднощі для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. При цьому, суд враховує час карантинних обмежень, встановлених з березня 2020 року.

Окрім того, позивачем подано позов до неналежного відповідача, а клопотання про заміну відповідача або про залучення співвідповідача суду не подано.

За таких підстав, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1268, 1270, 1272 ч.3 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України « Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 3,5,12,13,18, 258,260,265,268, 273 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Покровської міської ради про визначення додаткового строку відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивачка : ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_2

Відповідач: Покровська міська рада Донецької області, м. Покровськ, пл. Шибанкова,11, .

Суддя: