ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7410/21 Справа № 216/1083/18 Суддя у 1-й інстанції - Кузнецов Р. О. Суддя у 2-й інстанції - Барильська А. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2021 року м.Кривий Ріг

справа № 216/1083/18

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді: Барильської А.П.,

суддів: Бондар Я.М., Зубакової В.П.

секретар судового засідання: Голуб О.О.

сторони:

позивач за первісним позовом: ОСОБА_1

відповідач за первісним позовом: Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі, в порядку спрощеного позовного провадження, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу від 17 лютого 2021 року, яке ухвалено суддею Кузнецовим Р.О. у місті Кривому Розі Дніпропетровської області та повний текст рішення складено 03 березня 2021 року, -

ВСТАНОВИВ:

В березні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання недійсним рішення комісії КМЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», визнання дій незаконними та стягнення збитків.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що 24.03.2017 року в ході перевірки представниками енергопостачальної організації за адресою позивача: АДРЕСА_1 , був складений Акт Н № 127656 про порушення, в якому зазначено на порушення п. 48 ПКЕЕН п.3.1.6 Методики: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до електропроводки електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника.

24.03.2017 року на підставі Акту про відключення побутового споживача, квартиру позивача було відключено від електропостачання.

28.03.2017 року рішенням комісії КМЕМ на підставі Акту Н № 127656 про порушення був нарахований об`єм необлікованої електроенергії 32990 кВт.год на суму 31075,16 грн. У зв`язку з припиненням електропостачання, з метою його відновлення, позивач була змушена сплатити відповідачу грошові кошти в сумі 6000 грн, однак електропостачання споживачу було відновлено лише 05.05.2017 року після її звернення до Криворізького відділення Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Дніпропетровській області.

Позивач вважає дії відповідача неправомірними, оскільки на дату проведення перевірки дотримання ПКЕЕН вона не мала заборгованості за спожиту електричну енергію, більш того, мала переплату. Обсяги споживання електричної енергії до відключення електропостачання та після його відновлення взагалі не змінилися та складають 30 кВт/год за місяць. Таким чином, відсутність боргу, різниці в обсягах споживання та наявність переплати за користування електричною енергією підтверджують недоцільність та невикористання позивачем самовільного підключення.

Враховуючи інформацію, зазначену в Акті Н № 127656 та пояснювальній записці представників ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», представниками енергопостачальника не було повністю досліджено схему самовільного підключення, виявлену у побутового споживача, а тому ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», не мало підстав для застосування положень Методики для здійснення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Враховуючи висновки НКРЕКП та інспекції Держенергонагляду щодо відсутності місця безоблікового підключення, комісія КМЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», безпідставно застосувала положення Методики та нарахувала обсяг необлікованої електричної енергії 32990 кВт/год на суму 31075,16 грн.

Крім того, представники відповідача, 24.03.2017 року, в порушення вимог п. 27 та п. 53 ПКЕЕН, здійснили повне відключення електропостачання до помешкання позивача перед вихідним днем. Враховуючи незаконність нарахованої заборгованості за необлікований обсяг електричної енергії та припинення електропостачання, що поставило ОСОБА_1 у тяжкі умови існування та змусило понести матеріальні збитки, АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» зобов`язано повернути позивачу сплачені нею кошти в сумі 6000 грн. Також, позивач вважає, що відповідач повинен компенсувати їй недовідпущену електричну енергію в розмірі двократної вартості. Згідно з квитанціями за січень 2017 року та за лютий 2017 року, тобто, до відключення електропостачання 24.03.2017, позивач в середньому спожила 30 кВт/год на місяць, що дорівнює 1кВт*год/день. Відповідно до постанови НКРЕП від 26.02.2015 року № 220, тариф на електроенергію, що відпускається населенню, з 01.03.2017 року за обсяг, спожитий до 100 кВт/год електроенергії на місяць складає 90 коп. за 1 кВт/год. Період відключення електропостачання з 24.05.2017 по 05.05.2017 становить 42 дні, а тому вартість недовідпущеної електричної енергії становить 75,60 грн.

На підставі наведеного вище позвач просила суд визнати недійсним рішення комісії Криворізьких міських електричних мереж АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», оформлене протоколом № 304 від 28.03.2017 року, визнати незаконними дії представників АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» по відключенню 24.03.2017 року квартири АДРЕСА_2 від електропостачання, стягнути з АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» грошові кошти, сплачені в рахунок погашення заборгованості за необліковану електричну енергію в сумі 6000 грн. та стягнути з відповідача вартість недовідпущеної електричної енергії в сумі 75,60 грн.

В травні 2018 року АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулось до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_1 про відшкодування заборгованості за спожиту, але необліковану електричну енергію, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що ОСОБА_1 є споживачем Криворізьких міських електричних мереж, особовий рахунок № НОМЕР_1 .

24.03.2017 року за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої було виявлено порушення п. 48, а саме: самовільне підключення електроустановок струмоприймачів електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника. Самовільне підключення виконано дротом в прихованому місці (розетка) комора в підвалі. Самовільне підключення виконане з метою безоблікового споживання електроенергетики. Факт порушення ПКЕЕН зафіксований Актом Н №127656 від 24.03.2017 року, який підписаний представниками енергопостачальника та самим споживачем без жодних зауважень. На підставі вказаного Акту було виконано розрахунок заборгованості за період з 24.03.2014 року по момент виявлення порушення, 24.03.2017 року, на суму 31075,16 грн. Споживачем сплачено збитки частково в розмірі 6000 грн. У зв`язку з чим, позивач за зустрічним позовом просив суд стягнути з відповідача суму заборгованості в розмірі 25075,16 грн. з урахуванням сплачених ОСОБА_1 6000 грн. та судовий збір в розмірі 1762 грн.

Рішенням Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу від 17 лютого 2021 року у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання недійсним рішення комісії КМЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», дій незаконними та стягнення збитків відмовлено.

Зустрічну позовну заяву акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування заборгованості за спожиту, але необліковану електричну енергію, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» заборгованість за спожиту, але необліковану електричну енергію, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення в сумі 25075,16 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» судові витрати у вигляді судового збору в сумі 1762 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 ставить питання про скасування рішення суду першої інстанції та постановлення нового рішення по справі про задоволення її позовних вимог та відмову в задоволенні зустрічних позовних вимог АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» посилаючись на те, що суд першої інстанції не прийняв до уваги надані позивачем лист Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетик та комунальних послуг, від 15.01.2018 року № 453/20.3/7-18 та лист інспекції Держенергонагляду від 24.04.2017 року № 25-19-157.

Апелянт зауважує на тому, що АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» не доведено того, що вона користувалась необлікованою електричною енергією та порушувала ПКЕЕН, оскільки місце підключення приладу, або приладів не виявлене та на схемі не позначено. Крім того, суд першої істанції не звернув уваги на незаконність відключення належної позивачу за первісним позовом квартири від електропостачання.

У відзиві на апеляційну скаргу АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване, на його думку, апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача за первісним позовом ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 , які, кожен окремо, підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з наступних підстав.

Так, за положенням ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

У статті 16 ЦК України визначений загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів, а також зазначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Варто враховувати, що законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Оскільки положення Конституції України та Конвенції мають вищу юридичну силу (ст.ст. 8, 9 Конституції України), а обмеження матеріального права суперечать цим положенням, порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений законом, зокрема ст. 16 ЦК України, але який є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Органом державного регулювання діяльності в електроенергетиці є національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (ст.11 Закону України «Про електроенергетику»).

Згідно із п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі ПКЕЕН), що діяли на час винекнення спірних правовідносин, якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Пунктами 6 та 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122 (далі Порядок), встановлено, що у разі відмови споживача відшкодувати збитки, підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.

Згідно п.6.42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ 31.07.1996 року № 28 (далі Правила НКРЕ), що діяли на час винекнення спірних правовідносин, споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні Акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку (п.6.43 Правил НКРЕ), що діяли на час винекнення спірних правовідносин,.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить висновку про можливість оскарження споживачем рішення комісії з метою захисту своїх прав та обов`язків, оскільки останнє тягне за собою негативні наслідки для нього.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів № 1357 від 26 липня 1999 року (далі - ПКЕЕН), що діяли на час винекнення спірних правовідносин, та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженою постановою НКРЕ України № 562 від 04 травня 2006 року (далі Методика), що діяла на час винекнення спірних правовідносин,.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Відповідно до п 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов"язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно із п. 42 ПКЕЕН, що діяли на час винекнення спірних правовідносин, споживач зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Відповідно до частини другої правопорушеннями в електроенергетиці є, в тому числі, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.

Пунктом 37 ПКЕЕН, що діяли на час винекнення спірних правовідносин, електропостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Згідно з пунктом 38 цих Правил енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків.

Пунктом 48 ПКЕЕН, що діяли на час винекнення спірних правовідносин, передбачено відповідальність споживача за порушення Правил, в тому числі, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п.53 ПКЕЕН, що діяли на час винекнення спірних правовідносин, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається Акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

В силу ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.4 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно положень ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, 24.03.2017 року у квартирі АДРЕСА_2 виявлено наступне порушення ПКЕЕН: самовільне підключення електроустановок струмоприймачів електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника. Самовільне підключення виконано дротом в прихованому місці (розетка) комора в підвалі. Самовільне підключення виконане з метою без облікового споживання електроенергетики. Порушення продемонстровано споживачці. Порушення виявлено за допомогою ідентифікатора прихованого проводу «Дятел». Факт порушення ПКЕЕН зафіксований Актом Н №127656 від 24.03.2017 року, який підписаний представниками енергопостачальника та самим споживачем без жодних зауважень.

Акт Н № 127656 від 24.03.2017 року містить всі необхідні дані, що передбачені п.4.6 Методики, а саме: параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

При цьому, Акт підписано трьома представниками енергопостачальника, із проведенням відеофіксації, у присутності споживачки ОСОБА_1 , яка підписала Акт, (а.с.13), а тому він є дійсним та розцінюється колегією суддів, як належний та допустимий доказ у справі.

При розгляді Акту Н №127656 від 24.03.2017 року, комісія дійшла правильного висновку, що з ОСОБА_1 підлягає стягненню сума в рахунок відшкодування завданої шкоди, розмір якої розраховано за період з 24.03.2014 року до 24.03.2017 року (момент виявлення порушення ПКЕЕН), з огляду на наступне.

Так, відповідно до ч.3, 4 п. 53 ПКЕЕН, що діяли на час винекнення спірних правовідносин, розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останньої технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією споживачами регламентується розділом 3 Методики.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3.1. Методики, що діяла на час винекнення спірних правовідносин, вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

За змістом підпункту «а» пункту 3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у випадку встановлення споживачем пристрою, що занижує покази приладу обліку, або вчинення інших дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості - з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки; у випадку встановлення споживачем пристрою, що занижує покази приладу обліку, або вчинення інших дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Отже, у разі можливості виявлення представниками енергопостачальника порушень ПКЕЕН без застосування спеціальних технічних засобів під час здійснення контрольного огляду засобу обліку, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі складеного Акту про порушення ПКЕЕН має здійснюватися за період з дати останнього контрольного огляду показань приладу обліку або технічної перевірки, але не більше, ніж за шість календарних місяців. В іншому ж випадку, коли неможливо в ході контрольного огляду виявити порушення без застосування спеціальних технічних засобів, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за період не більше ніж за три роки до дня виявлення порушення.

З огляду на наведене, якщо споживач допустив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, а представники постачальника електричної енергії не мали можливості виявити таке підключення під час проведення контрольного огляду засобу обліку, то розрахунок збитків здійснюється з урахуванням дати останньої технічної перевірки чи допуску в експлуатацію електроустановки споживача, але не більше ніж за три роки.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17, провадження № 12-137гс19, вказано що приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів […] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів.

Матеріалами справи встановлено, що 24 березня 2017 року працівники АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» склали Акт серії Н № 127656 про виявлення у споживача ОСОБА_1 порушення ПКЕЕН, які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості виявити, а тому відповідно до Методики, розмір відшкодування шкоди повинен розраховуватись за три останні роки, тобто з 24.03.2014 року до 24.03.2017 року, або ж з дати останньої технічної перевірки. Оскільки, остання технічна перевірка в квартирі позивачки, в межах цього трирічного строку, не проводилась, енергопостачальник правомірно визначив розрахунковим період з 24.03.2014 року до 24.03.2017 року.

Колегія суддів вважає, що обчислюючи розмір відшкодування збитків за період з 24.03.2014 року до 24.03.2017 року, комісія, у відповідності до п. 3.1.5, п. 3.5 Методики, зі змінами, чинними на час виникнення спірних правовідносин, вірно використала формулу 2.7 Методики: W доб.с.п. = P с.п. х t вик.с.п., де P с.п. потужність самовільного підключення, яка визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати по колу самовільного підключення. При цьому, P с.п. визначається за формулою 2.8. Методики (у разі підключення до однієї фази) та дорівнює І х U ном.фаз х cosц, та за формулою 2.9. Методики (у разі підключення до трьох фаз) та дорівнює 3 х І х U ном.фаз х cosц, де І сила струму, визначена, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в самовільному підключенні до мережі та допустимого тривалого струму, який може ними протікати (згідно з главою 1.3. Правил улаштування еклетроустановок), А; U ном.фаз номінальна напруга, кВ; cosц cos кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження,який протікає тією самою фазою, що виміряний з дотриманням чинного законодавства у сфері метрології. У разі відсутності приладів, за допомогою яких визначається фактична величина cosц, cosц приймається рівним 1 (при активному навантаженні електроустановки споживача) або 0,9 (при змішаному навантаження). t вик.с.п. це час використання самовільного підключення, він приймається за 8 год. протягом доби.

Отже, розмір збитків вірно визначено у сумі 31075,16 грн., який перевірено колегією суддів та з яким колегія суддів погоджується, і доводи споживача щодо невірного застосування Методики фактично зводяться до вільного тлумачення її положень.

На підставі наведеного вище колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про правильність нарахування відповідачем за первісним позовом заборгованості за спожиту, але необліковану електричну енергію, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення в сумі 25075,16 грн. за період з 24.03.2014 року до 24.03.2017 року, розрахунок якої перевірено колегією суддів, та колегія суддів погоджується з таким розрахунком, та як наслідок колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» вказаної заборгованості та відсутності правових підстав для задоволення первісного позову ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення комісії КМЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», визнання дій незаконними та стягнення збитків, оскільки в даному випадку позивачем за первісним позовом не доведено як незаконності дій працівників ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», так і незаконність рішення комісії КМЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго».

Посилання позивача за первісним позовом ОСОБА_1 в апеляційній скарзі на лист НКРЕКП є помилковими, оскільки лист, на який посилається позивач за первісним позовом та який було враховано судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення суду, не є колегіальним рішенням НКРЕКП, має рекомендаційний характер, та підлягає оцінці в сукупності з іншими доказами, відповідно до правил статті 89 ЦПК України.

Аналогічний висновок викладено у Постанові Верховного Суду від 26 березня 2020 року у справі № 265/8521/17.

Колегія суддів вважає такими, що не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги апелянта про те, що АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» не доведено того, що вона користувалась необлікованою електричною енергією та порушувала ПКЕЕН, оскільки місце підключення приладу, або приладів не виявлене та на схемі не позначено, оскільки Акт Н № 127656 від 24.03.2017 року містить всі необхідні дані, що передбачені п.4.6 Методики, а саме: параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Акт підписано трьома представниками енергопостачальника, із проведенням відеофіксації та у присутності споживача ОСОБА_1 , яка підписала Акт, останній було продемонстровано порушення (а.с.13), тому вказаний є дійсним та розцінюється колегією суддів, як належний та допустимий доказ користування споживачем ОСОБА_1 не облікованою електричною енергією та порушення останньою ПКЕЕН. При цьому споживача ОСОБА_1 в судовому засіданні в суді апеляційної інстанції не заперечували проти того, що комора у підвалі, де було виявлено порушення, належить їй та у вказаній коморі наявне електрозабезпечення.

Також колегією суддів не приймаються до уваги доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що суд першої інстанції не звернув уваги на незаконність відключення належної позивачу за первісним позовом квартири від електропостачання, оскільки пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення Акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в Акті.

Таким чином виявлення оператором системи самовільного підключення споживачем струмоприймачів (після їх відключення оператором системи в установленому законодавством порядку) є підставою для припинити споживачу електроживлення без попередження після оформлення Акта про порушення.

Отже, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції не допустив порушень матеріального або процесуального закону, які могли б бути підставою для скасування рішення суду, а доводи апеляційної скарги та доповнень до апеляційної скарги, не спростовують зроблених в оскаржуваному рішенні висновків, тому колегія суддів вважає, що підстави для його скасування і задоволення апеляційної та доповнень до апеляційної скарги - відсутні.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає нормам матеріального і процесуального права, висновки суду відповідають обставинам справи, в той час як доводи апеляційної скарги та доповнень до апеляційної скарги, висновків суду не спростовують, а тому апеляційна скарга та доповнення до апеляційної скарги підлягають залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 382, 384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу від 17 лютого 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 01 грудня 2021 року.

Головуючий:

Судді: