Справа №296/5801/21
УХВАЛА

26.11.2021 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Воробйова Т.А.,

розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін клопотання ОСОБА_1 про витребування пояснення у цивільній справі

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про захист порушених конституційних прав,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача моральну шкоду, завдану незаконними діями (порушеннями законодавства) при здійсненні своїх повноважень, встановлених Регламентом Житомирської міської ради, який затверджений 04.07.2017, при розгляді заяви від 08.05.2020 вх. №4409 ОСОБА_1 , у розмірі 51000,00 грн.

Ухвалою суду від 13.10.2021 відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. В ухвалі про відкриття провадження зазначено, що відповідно до ст.ст. 19, 274 ЦПК України позовна заява підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

19.11.2021 від представника відповідача ОСОБА_3 надійшов відзив на позовну заяву.

22.11.2021 ОСОБА_1 подала до суду клопотання, в якому просить витребувати у ОСОБА_2 пояснення стосовно відзиву та пояснення по довіреності, яка видана представнику відповідача ОСОБА_3 , чи видавалась відповідачем довіреність на складання відзиву з численними порушеннями вимог процесуального законодавства; встановити відповідачу строк для надання пояснень та надати копію таких пояснень позивачу. Клопотання обґрунтовано тим, що надання таких пояснень необхідне для об`єктивного розгляду справи, запобігання зловживання процесуальними правами та встановлення відповідальної особи за складання відзиву, оскільки відзив подано з численними порушеннями вимог процесуального законодавства, чим порушено права позивача ОСОБА_1 та заподіяно моральної шкоди.

Пунктом 3 частини 1 ст. 43 ЦПК України визначено право учасників справи подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб

Відповідно до ч.1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Згідно з частинами 1-4 ст. 178 ЦПК України, у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником.

Відзив повинен містити:

1) найменування (ім`я) позивача і номер справи;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності;

3) у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем;

4) обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується;

5) заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права;

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання;

7) заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті;

8) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

4. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

У клопотанні позивач просить витребувати пояснення стосовно відзиву та пояснення по довіреності, яка видана представнику відповідача Дідовець Ю.П., чи видавалась відповідачем довіреність на складання відзиву. Позивач стверджує, що надання таких пояснень необхідне, зокрема, для встановлення відповідальної особи за складання відзиву.

Суд зауважує, що право на подання відзиву гарантоване відповідачу нормами ЦПК України. Відзив повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, при цьому, відповідач на власний розсуд визначає відомості, які він вважає за необхідне зазначити у відзиві.

Крім того, нормами ч. 1 ст. 58 ЦПК України гарантовано право учасників справи брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відзив від 15.11.2021, який надійшов до суду 19.11.2021, підписаний представником ОСОБА_3 , що не дає підстав неоднозначно трактувати, ким відзив складений та підписаний.

Також, до відзиву долучено копію довіреності №66/39 від 05.01.2021, якою Житомирський міський голова Сухомлин С.І. уповноважив ОСОБА_3 представляти інтереси Житомирського міського голови в усіх судових установах, виступати від його імені в якості позивача, відповідача, третьої особи.

З огляду на зазначене, суд зауважує, що в мотивування клопотання ОСОБА_1 посилається на необхідність вставлення обставин, які чітко вбачаються з матеріалів справи та не потребують вжиття судом додаткових заходів для їх встановлення чи уточнення.

Крім того за правилами ч.1 ст.182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Також, частинами 1, 2 ст.84 ЦПК України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Подання учасниками справи клопотання про витребування додаткових пояснень щодо відзиву нормами ЦПК України не передбачено, оскільки учасники справи користуються своїми правами на власний розсуд та визначення змісту відзиву є правом відповідача. Суд розглядає та оцінює відзив, та за результатами такого розгляду приймає або відхиляє аргументи, наведені у відзиві, або ж приймає щодо відзиву інші встановлені ЦПК України процесуальні рішення. Наведене стосується також і клопотання позивача у частині витребування у відповідача пояснень щодо довіреності.

Також клопотання ОСОБА_1 від 22.11.2021 не можна розцінювати як клопотання про витребування доказів, оскільки про витребування доказів, які мають значення для встановлення певних обставин, які мають значення для вирішення справи, у ньому не йдеться, та зазначене клопотання не відповідає вимогам ст. 84 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного, оскільки подання клопотання про витребування пояснень щодо порядку складання відзиву або довіреності, нормами ЦПК України не передбачене, клопотання не відповідає вимогам ЦПК України, суд вбачає підстави для залишення клопотання без розгляду.

Керуючись ст. 43, 174, 178, 182, 183, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про витребування пояснення у цивільній справі №296/5801/21 - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.А. Воробйова