РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2021 року, місто Новоград-Волинський Житомирської області

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючого - судді Мозгового В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Горбатюк І.О.,

позивачки ОСОБА_1 ,

відповідачки ОСОБА_2 ,

представників сторін ОСОБА_3 та ОСОБА_4

(Справа № 285/1838/20, провадження у справі № 2/0285/74/21)

розглянув у судовому засіданні у загальному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа орган опіки і піклування Городницької селищної ради Новоград-Волинського району Житомирської області про розірвання договору найму житла та виселення

В С Т А Н О В И В:

В травні 2020 року до суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 . В якому просила розірвати договір найму житлового приміщення №2 від 28.01.2011, а саме будинку АДРЕСА_1 , укладений між нею та відповідачкою ОСОБА_2 та виселити останню з будинку без надання іншого житла.

Протокольною ухвалою суду від 24.06.2020 р. до участі у справі в якості третьої особи було залучено орган опіки і піклування Городницької селищної ради Новоград-Волинського району Житомирської області.

В обґрунтування позову позивачка ОСОБА_1 зазначила, що вона є власником будинку АДРЕСА_1 . 20 листопада 2009 року її син ОСОБА_5 уклав шлюб з відповідачкою ОСОБА_2 , яка вже мала трьох малолітніх дітей від іншого шлюбу. Оскільки відповідачка ОСОБА_2 не мала реєстрації, тому вона вирішила вселити її до будинку, в зв`язку з чим 28 січня 2011 року було укладено безстроковий договір найму зазначеного будинку. В подальшому відносини між її сином та відповідачкою ОСОБА_2 погіршились, що в свою чергу призвело до розірвання шлюбу. Наданий час вона не може користуватися будинком, оскільки відповідачка її до нього не допускає. Враховуючи поведінку відповідачки, а також те, що її сину наданий час ніде проживати, направила відповідачці попередження про розірвання договору найму житла та звільнення будинку. Однак відповідачка ОСОБА_2 в добровільному порядку будинок не звільняє.

Позивачка посилаючись на те, що оскільки відповідачка не є членом її сім`ї, а також на те, що будинок необхідний для проживання їй та члену її сім`ї (сину), просить суд позов задовольнити.

У поданому відзиві відповідачка позовні вимоги не визнала та просила відмовити у їх задоволенні, оскільки у неї власного житла не має та має на утримані неповнолітніх дітей, а позивачка має інше житло для проживання.

Позивачка, а також її представник в судовому засіданні позов підтримали та просили його задовольнити.

Відповідачка та її представник просять відмовити в задоволенні позову.

Від органу опіки і піклування Городницької селищної ради Новоград-Волинського району Житомирської області надійшов висновок від 21.08.2020 року №02-15/805, згідно якого, вони вважають, що недоцільно висиляти ОСОБА_2 та її дітей з будинку.

Вислухавши усні пояснення учасників справи, дослідивши наявні матеріали в справі та давши їм належну оцінку, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що будинок АДРЕСА_1 належить на праві власності, згідно договору купівлі-продажу від 22.12.2010 р., позивачці ОСОБА_1 /а.с.9-12/.

В зазначеному будинку зареєстровані та проживають відповідачка ОСОБА_2 з чотирма неповнолітніми дітьми, двоє яких є онуками позивачки (а.с.69) Також в будинку зареєстрований ОСОБА_5 , якій являється сином позивачки та колишнім чоловіком відповідачки, а також батьком двох спільних з відповідачкою дітей (а.с.17,18)

Також встановлено, що 28 січня 2011 року між сторонами було укладено договір найму житлового приміщення №2, а саме будинку АДРЕСА_1 . (а.с.21) Зазначений договір було підписано сторонами та секретарем селищної ради.

Згідно умов договору, житлове приміщення передано наймачу для постійного проживання, при цьому строк дії договору в ньому не зазначено, в зв`язку з чим він є безстроковим.

Відповідно до положень статті 168 ЖК УРСР дострокове розірвання договору найму жилого приміщення з ініціативи наймодавця можливе лише за згодою наймача. Договір найму жилого приміщення, укладений на невизначений строк, може бути розірвано за вимогою наймодавця, якщо жиле приміщення, займане наймачем, необхідне для проживання йому та членам його сім`ї. У цьому випадку власник будинку (квартири) повинен попередити наймача про наступне розірвання договору за три місяці. Договір найму жилого приміщення, укладений як на визначений так і на невизначений строк, може бути розірвано за вимогою наймодавця, якщо наймач або особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи одному будинку, а також у разі систематичного невнесення наймачем квартирної плати і плати за комунальні послуги.

Згідно з частиною третьою статті 47 Конституції України ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Згідно з частиною першої, другої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства.

Відповідно до частини першої статті 383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.

Згідно зі статтею 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Докази згідно вимог ст.ст. 77 - 80 ЦПК України мають бути належними, допустимими, достовірними та достатніми.

Згідно з ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Таким чином, позивачка звертаючись з даним позовом до суду повинна була надати суду докази з яких можливо було б встановити законні підстави для його задоволення (ст.168 ЖК УРСР), в тому числі, що будинок необхідний для проживання членів її сім`ї або їй особисто.

В судовому засіданні було встановлено, що позивачка проживає в іншому будинку разом з чоловіком та донькою, що сторонами не заперечувалось.

В обґрунтування позову позивачка вказувала, що з боку відповідачки чиняться їй та її сину, якій зареєстрований в будинку, перешкоди у доступі до будинку, але при цьому доказів на підтвердження цьому не надає.

З долучених до позову витягів з ЄРДР також не можливо встановити, що до подій, які в них зазначені, також причетна відповідачка, і ці події свідчать про неможливість доступу позивачки та її сина до будинку.

Саме по собі припинення шлюбу з членом сім`ї власника будинку, не може бути підставою для розірвання договору найму житлового приміщення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачкою не надано належних доказів, на підтвердження того, що відповідачкою порушуються умов договору, що наданий час склалися такі життєві обставини, при яких у неї виникла необхідність проживання в цьому будинку, а також, що її син ОСОБА_5 , будучи зареєстрованим в будинку, якій складається з трьох кімнат, не має можливості в ньому проживати з вини відповідачки.

Крім того, суд враховував також і такі обставини, як: перебування на утриманні відповідачки чотирьох неповнолітніх дітей, двоє з яких є онуками позивачки; відсутність у відповідачки іншого житла; тривалість проживання в будинку (більше 10 років); наявність у позивачки іншого житла для проживання. Зазначені обставини дають підстави дійти до висновку, що розірвання договору найму та виселення відповідачки не є пропорційним між її правом на користування житлом та правом власності позивачки на будинок, в зв`язку з чим задоволення вимог позивачки може призвести до порушення розумного балансу інтересів сторін.

Отже, виходячи з вищевикладеного, суд доходить висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, в зв`язку з чим в задоволенні позову відмовляє.

Керуючись ч. 6 ст. 259, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ), третя особа орган опіки і піклування Городницької селищної ради Новоград-Волинського району Житомирської області (вул. Заводська, 8 смт. Городниця Новоград-Волинського району Житомирської області) про розірвання договору найму житла та виселення відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК (від 03.10.2017 року) апеляційна скарга подається учасниками справи до Житомирського апеляційного суду через Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області.

Повний текст рішення виготовлено 31 травня 2021 року.

Головуючий