Справа № 331/5972/21
Провадження № 2-с/331/62/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2021 року суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Жукова О.Є., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу ,

ВСТАНОВИВ:

Заявник 22.11.2021 звернувся до суду з заявою про скасування судового наказу про стягнення з нього заборгованості за послуги з постачання електричної енергії.

Дослідивши матеріали заяви , суддя приходить до наступних висновків.

Так, за змістом ч.3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Пунктом 1 частини 5 ст. 170 ЦПК України визначено , що до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору , який повинен складати 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

До заяви боржником не надано документ, що підтверджує сплату судового збору , який повинен складати 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Посилання заявника про те, що вона звільнена від сплати судового збору, не ґрунтуються на вимогах закону, з огляду на наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено пільги щодо сплати судового збору. Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Водночас ця норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, створення належних умов для їхнього життєзабезпечення та членів їхніх сімей встановлені Законом України від 22.10.1993 № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Статтею 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їхнім соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг, наданих учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у ст. 12 цього Закону.

Однак спори щодо правовідносин, пов`язаних з наданням житлово-комунальних послуг , не стосуються порядку, обсягу соціальних гарантій чи соціального і правового захисту ветеранів війни.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19 та в постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі № 240/934/20.

Отже, аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону «Про сплату судовий збір» в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством, саме через набуття такого статусу. Але статус учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати судового збору з усіх спорів.

Відповідно до вимог ч.6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Оскільки заява про скасування судового наказу подача з порушенням вимог ч.5 ст. 170 ЦПК України, вона підлягає поверненню без розгляду боржнику на підставі ч.6 ст. 170 ЦПК України,

Керуючись ст. 170 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернути без розгляду .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції .

Суддя: О.Є. Жукова