Р. С. З. № 9
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

25 листопада 2021 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання права власності.

На підставу своїх вимог спирається на те, що позивач, постійно проживає в АДРЕСА_1 , у даному будинку зареєстроване її постійне місце проживання.

Довідка виконавчого комітету Буцької селищної ради с. Багва Уманського району Черкаської області від 23.06.2021 №171, видана ОСОБА_1 підтверджує, що будинок з господарськими будівлями в якому вона проживає, числиться за покійною ОСОБА_3 по АДРЕСА_1 на приватизованій земельній ділянці розміром 0,66га.

У вересні місяці 2008 року позивач домовилася з ОСОБА_3 про купівлю-продаж її будинку з надвірними будівлями та спорудами та переоформлення його на ім`я позивача, та сплатила їй домовлені гроші за нього, пообіцявши утримувати будинок. На той час ОСОБА_3 вже була похилого віку, мала намір переїхати на постійне проживання до свого сина ОСОБА_2 в село Підвисоке Голованівського (на той час Новоархангельського) району Кіровоградської області.

На виконання домовленостей фактично укладеного договору купівлі-продажу, ОСОБА_3 передала позивачу всю наявну правовстановлюючу документацію на садибу, державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯЕ № 61400 від 30.08.2007 року, та надала письмову розписку від 1 вересня 2008, якою підтвердила, що отримала від ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 35000 (тридцять п`ять тисяч) гривень за продаж житлового будинку разом із земельною ділянкою площею 0,6686га, що знаходяться в АДРЕСА_1 . Правовстановлюючих документів власне на житловий будинок вона не мала, тому і купівля-продаж була оформлена таким чином, а з часом вона обіцяла оформити документацію на будинок, та після цього здійснити оформлення належними чином майна на ім`я позивача.

Після цього ОСОБА_3 знялась із зареєстрованого місця проживання у будинку по АДРЕСА_1 та виїхала на постійне місце проживання в село Підвисоке Голованівського (на той час Новоархангельського) району Кіровоградської області до свого сина ОСОБА_2 .

Довідка виконавчого комітету Буцької селищної ради с. Багва Уманського району Черкаської області від 14.06.2021 № 168 підтверджує, що ОСОБА_3 знята з реєстраційного обліку проживання 03.09.2008 року з вул. Павлова село Багва Маньківського району Черкаської області на постійне місце проживання село Підвисоке Новоархангельського району Кіровоградської області. Позивач зі своєю сім`єю стала проживати у придбаному будинку та повністю утримувати садибу.

У зв`язку з потребою оформлення прав власності на придбане майно, позивачем було замовлено проведення технічної інвентаризації будинку, та 23 червня 2021 року на замовлення позивача ПП «Уманський центр технічної інвентаризації» проведено технічну інвентаризацію будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 з виготовленням технічного паспорта. При цьому встановлено, що житловий будинок значиться 1960 року побудови.

09.11.2021 року за № 454 відділом земельних відносин, АПК, екології та архітектури Буцької селищної ради надано висновок про відповідність забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, державних будівельних норм і правил.

Згідно даного висновку, відділ земельних відносин, АПК, екології та архітектури Буцької селищної ради не заперечує щодо визнання права власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 .

Після проведення вказаних підготовчих робіт, документація для нотаріального посвідчення фактично вже укладеного договору купівлі-продажу була готова, однак виникли перешкоди у нотаріальному посвідченні, оскільки позивачу стало відомо, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що позивач дізналась від сина померлої, відповідача ОСОБА_2 , який надав позивачу копію відповідного свідоцтва про смерть.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 06.11.2014 року Підвисоцькою сільською радою Новоархангельського району Кіровоградської області, вбачається, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 73 років в селі Підвисоке Новоархангельського району Кіровоградської області, про що 06.11.2014 року складено відповідний актовий запис №27.

Також, ОСОБА_2 надав позивачу довідку Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області від 12.07.2021 року № 19, якою підтверджується, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 була зареєстрована до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 в АДРЕСА_2 .

Також дана довідка підтверджує, що в даному домоволодінні проживає та зареєстрований син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Також підтверджується, що Підвисоцькою сільською радою від імені ОСОБА_3 посвідчувався заповіт від 17 жовтня 2013 року за реєстром №126, спадкоємцем за заповітом є син ОСОБА_2 .

Таким чином, між позивачем та ОСОБА_3 фактично було укладено договір щодо купівлі-продажу житлового будинку з надвірними спорудами та присадибною земельною ділянкою, однак, переоформити майно на ім`я позивача ОСОБА_3 так і не встигла, тому що померла.

Позивач опікується вказаним будинком та присадибною земельною ділянкою, доглядає за майном, користується та володіє ним повністю.

Відомо, що після смерті ОСОБА_3 її спадкоємцем є син, відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Позивач зверталася до відповідача щодо долі оформлення житлового будинку та присадибної земельної ділянки по АДРЕСА_1 , належного його матері ОСОБА_3 .

На що відповідач повідомив, що дійсно він є єдиним спадкоємцем після смерті своєї матері ОСОБА_3 та разом з тим повідомив, що йому відомо, що за життя його мати ОСОБА_3 продала ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , жительці на той час села Ризине Звенигородського району Черкаської області, а нині жительці села Багва Маньківського району Черкаської області, належний їй житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами разом з присадибною земельною ділянкою площею 0.6686га, розташовані в АДРЕСА_1 , та отримала обумовлену суму коштів, правовстановлюючі документи на будинок відсутні. Також повідомив, що на вказане майно - житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами разом з присадибною земельною ділянкою площею 0,6686га, розташовані в АДРЕСА_1 не претендує та не заперечує проти оформлення прав на нього за позивачем.

Однак, такий стан невизначеності у реально-формальному стані володіння майном при наявності смерті титульного власника перешкоджає здійсненню права власності, не дає змоги здійснювати утримання майна, загрожує його пошкодженню, що змушує звернутись з даним позовом до суду. У іншому порядку вирішити питання оформлення прав власності на майно немає можливості, оскільки майно було відчужено позивачу попереднім власником ОСОБА_3 , яка померла. У свою чергу, її спадкоємець, відповідач по справі не є власником даного майна, проте є спадкоємцем, якому відомо про обставини відчуження майна позивачу його матір`ю.

Позивач постійно, відкрито і добросовісно володіє житловим будинком по АДРЕСА_1 , відколи це було дозволено власницею, утримує та обслуговує будинок з надвірними будівлями та спорудами та земельну ділянку, відкрито, безперервно та добросовісно ним володіє, дотримуючись вимог щодо приписів законодавства про зобов`язання власності в частині тягаря утримання майна, не порушення прав інших осіб та держави.

Таким чином, за сукупністю викладених та підтверджених обставин, позивач постійно відкрито і добросовісно володію майном, утримую та обслуговую будинок з надвірними будівлями та спорудами та присадибною землею, відкрито, безперервно та добросовісно ним володіє.

Протягом усього часу ніхто ніяких претензій щодо прав власності на майно не пред`являв, не претендував, весь цей час позивач володіє майном відкрито, добросовісно і безперервно.

Вартість майна згідно даних витягу зі звіту про незалежну оцінку, виконаного суб`єктом оціночної діяльності, складає 85000 грн., що становить ціну позову, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/1079/21-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 6 грудня 2021 року о 14 годині 40 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 6 грудня 2021 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 6 грудня 2021 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В.Л. Маренюк