Справа №705/2244/21
2/705/1704/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2021 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Білик О.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Ощадбанк» про скасування заборони на нерухоме майно, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до АТ «Ощадбанк» про скасування заборони на нерухоме майно.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суддя, розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки вона подана без дотримання вимог статті 175 ЦПК України.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В порушення вимог ст.. 175 ЦПК України, позивачами не вказано ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності, а також офіційної електронної адреси відповідача.

Позовна заява про скасування заборони на нерухоме майно може бути пред`явлена власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» №5 від 03.06.2016 роз`яснено, що відповідачами у справі про зняття арешту з майна є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

В будь-якому випадку для повного, об`єктивного розгляду справи необхідно встановити в зв`язку з чим накладався арешт на майно, ким, коли та чи відпали підстави перебування майна під забороною.

Крім того не залучення осіб в інтересах яких накладено арешт, та інших осіб, заінтересованих в розгляді може бути порушенням їх прав та тягне скасування рішення про звільнення майна з під арешту.

Верховний Суд звертає увагу, що зняття арешту із заставленого майна вимагає, окрім іншого, з`ясувати наявність речових прав на це майно у нього та інших суб`єктів, зокрема тих, в інтересах яких накладено арешт. З огляду на суть цих правовідносин і їх суб`єктний склад позивачу усуваючи недоліки потрібно визначити спосіб захисту права, за захистом якого він фактично звернувся з цим позовом.

З наданих документів до позову не можливо зрозуміти, яким чином державним реєстратором зареєстровано право власності на відповідний будинок у 2019 році, якщо заборона була накладена у 2007 році; на підставі чого відділом ЖГ Уманської міської ради було видано свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 від 17.12.2012 та серії НОМЕР_2 від 06.11.2012, що має суттєве значення для встановлення всіх обставин по справі.

Відповідно до п. 74,75 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 № 868. для проведення державної реєстрації обтяжень речових прав на нерухоме майно необхідними документами є документи, що підтверджують виникнення, перехід та припинення обтяжень таких речових прав, та інші документи, визначені цим Порядком. Документами, що підтверджують виникнення, перехід та припинення обтяжень речових прав на нерухоме майно, є: рішення суду щодо обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили; рішення державного виконавця щодо обтяження речових прав на нерухоме майно; інші акти відповідних органів державної влади та посадових осіб згідно із законом.

Згідно з п.п.5.1., п.5 гл.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, нотаріус, який накладав заборону, знімає заборону відчуження майна при одержанні повідомлення ( з поміж іншого) кредитора про погашення позики.

Згідно з п. 3 частини другої статті 27 Закону України «Про Державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяження», підставою для реєстрації обтяжень є в тому числі визначений законодавством документ, на якому нотаріусом вчинено напис про накладення заборони щодо відчуження нерухомого майна.

Накладання заборони щодо відчуження нерухомого майна проводиться шляхом вчинення посвідчувального напису на повідомленні банку, підприємства чи організації про видачу позики (кредиту) на будівництво, капітальний ремонт чи купівлю житлового будинку, квартири. Один примірник повідомлення з написом нотаріуса про накладення заборони щодо відчуження майна видається представнику відповідного банку, підприємства чи організації, що видав позику (кредит), а другий залишається у справах нотаріуса.

Згідно з роз`ясненням Міністерства юстиції України від 04.06.2009 щодо зняття заборони на відчуження нерухомого майна (майнових прав на нерухоме майно) і транспортних засобів, що підлягають державній реєстрації, нотаріус знімає заборону щодо відчуження нерухомого мана за заявою (з поміж іншого) установи банку, іншої юридичної особи про погашення позики (кредиту, тощо).

Всупереч вимогам Закону, позивачами у позові не зазначені наступні обставини та не зазначені докази:

- чи зверталися позивачі до Банку із відповідною заявою стосовно повідомлення ОСОБА_3 громадянки ОСОБА_4 ;

- не зазначено чи зверталися позивачі до компетентних органів із заявою про зняття (скасування) заборони на відчуження об`єкта нерухомого майна, чим це підтверджується;

- не зазначено чи мається відмова компетентного органу у знятті (скасуванні) заборони відчуження об`єкта нерухомого майна та у припиненні його заборони.

Одночасно, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір (зі змінами).

Згідно з ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону № 3674 у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Як вбачається у прохальній частині позову, позивачами заявлено три вимоги немайнового характеру.

Відповідно до п.7 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

З матеріалів позову вбачається, що позивач ОСОБА_2 сплатила 15.06.2020 судовий збір у розмірі 840,80 грн., що підтверджується квитанцією АТ «ПриватБанк» № 0.0.5.1 від 15.06.2020 та 21.05.2021 позивач ОСОБА_2 сплатила судовий збір у розмірі 1883,20 грн., що підтверджується квитанцією АТ «ПриватБанк» № 0.0..1 від 21.05.2021.

Отже, позивачем ОСОБА_1 взагалі не сплачено судовий збір за подачу позову до суду.

Позивачам необхідно було обчислити суму судового збору з урахуванням загальної суми позову і сплатити кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Ощадбанк» про скасування заборони на нерухоме майно підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі не усунення порушень закону, допущенних при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позов буде вважатися не поданим та повернутий позивачеві.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1.ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, наданні доказів, що підтверджують відповідні обставини та обчислені суми судового збору з урахуванням загальної суми позову і його сплати кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Ощадбанк» про скасування заборони на нерухоме майно, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Надати позивачам строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

У відповідності до положень ч.2 ст.261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Білик