Єдиний унікальний номер №243/8572/21
Номер провадження №2/243/2526/2021
РІШЕННЯ

Іменем України

16 листопада 2021 року м. Слов`янськ

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Дюміної Н.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Прилуцької А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку загального позовного провадження, в залі № 6 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Великоновосілківської селищної ради Волноваського району Донецької області, третя особа - філія Донецького обласного управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

09 серпня 2021 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Слов`янської міської ради за участі третьої особи: Філії Донецького обласного управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у Будьонівському районі м. Донецька померла її двоюрідна сестра ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 03 червня 2021 року, серії НОМЕР_1 , актовий запис № 248, виданим Гуляйпільським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належне їй майно, в тому числі на недоотриману пенсію, яка зарахована на банківський рахунок філії ТВБВ № 10004/0570 філії Донецьке обласне управління АТ «Ощадбанк», яка розташована в м. Слов`янську Донецької області.

Позивач вказує у позовній заяві, що звернулась до приватного нотаріуса Великоновосілківського районного нотаріального округу Донецької області Касицької Л.М. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , однак позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що нею був пропущений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Зазначила, що строк на подачу заяви про прийняття спадщини нею було пропущено через діючі карантинні обмеження у зв`язку з карантинними заходами по попередженню епідемії короновірусу в Україні, та у зв`язку з бойовими діями на окупованій території.

Тому просить суд, визначити їй додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Донецьку.

Позивач ОСОБА_1 та представник позивача Худяков В.В. який діє на підставі ордера серії ДН № 132807 від 29.06.2021 року та довіреності від 16.02.2021 року в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, представник позивача надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача Великоновосілківської селищної ради Волноваського району Донецької області, в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи був сповіщений належним чином, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи без участі представника селищної ради та просив винесення рішення на розсуд суду.

Представник третьої особи - філії Донецького обласного управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до судового засідання не з`явився, надав до суду пояснення згідно яких просив винести рішення з урахуванням норм чинного законодавства.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як було достовірно встановлено у судовому засіданні та підтверджено письмовими доказами наявними в матеріалах справи - 14 серпня 2020 року м. Донецьк померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис № 248, виданим 03 червня 2021 року Гуляйпільським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

Після смерті ОСОБА_2 , залишилось спадкове майно у вигляді недоотриманої пенсії.

Матеріалами справи встановлено, а саме відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 65138195 від 10.06.2021 року - у спадковому реєстрі за параметрами « ОСОБА_2 » - інформація відсутня. (а.с. 30).

З огляду на вище встановлене суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України - часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України - спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно положень ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Як вбачається з положень ч.1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

З метою оформлення своїх спадкових прав, позивач ОСОБА_1 звернулася до органів нотаріату із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину.

З постанови приватного нотаріуса Великоновосілківського районного нотаріального округу Донецької області про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10 червня 2021 року, вбачається, що розглянувши заяву спадкоємця ОСОБА_1 з питання видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її двоюрідної сестри - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на недоотриману пенсію нотаріус відмовив ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 у зв`язку пропуском позивачкою шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З огляду на положення п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотнім труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що позивач пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки у Луганській і Донецькій області, на лінії зіткнення постійно йдуть бойові дії, а також зв`язку з тривалим закриттям КПВВ на лінії зіткнення в зв`язку з карантинними заходами по попередженню епідемії короновірусу в Україні.

Отже, доводи позивачки в частині поважності пропуску строку для подання заяви на прийняття спадщини за законом визнаються судом обґрунтованими і доведеними, оскільки судом встановлено неспроможність позивачки вчинити необхідні дії у встановлені законодавством строки.

Крім того, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

У зв`язку із викладеним, суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки вона втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця, тому, зважаючи на ступінь поважності пропуску строку для прийняття спадщини, суд, вважає за належне визначити додатковий строк для прийняття спадщини у три місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1261, 1270, 1272 ЦК України; ст.ст. 4, 7, 10, 12, 76, 77, 141, 200, 258, 259 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Великоновосілківської селищної ради Волноваського району Донецької області, третя особа - філія Донецького обласного управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Донецьку - терміном три місяці, обчислюючи цей строк від дня, наступного після набрання цим рішенням законної сили.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст рішення виготовлено 19.11.2021 року.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду

Донецької області Н.О.Дюміна