Провадження № 2-п/229/27/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2021 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області в складі:

головуючого - судді Грубника О.М.,

за участю секретаря судового засідання Варламової О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,

В С Т А Н О В И В:

08 вересня 2021 року ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дружківського міського суду Донецької області від 29 травня 2020 року № 229/421/20 по справі за позовом управління соціального захисту населення Дружківської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення надміру виплачених коштів щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання. Зазначеним рішенням позовні вимоги управління соціального захисту населення Дружківської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення надміру виплачених коштів щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання були задоволені у повному обсязі. Стягнено з ОСОБА_2 , на користь управління соціального захисту населення Дружківської міської ради () суму надміру виплачених коштів щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг за період з 03 червня 2017 року по 31 серпня 2019 року у розмірі 52115 грн.93 коп., судовий збір у сумі 2102грн. 00 коп.

ОСОБА_2 вказала, що у рішенні Дружківського міського суду від 29 травня 2020 року зазначено, що згідно з розпорядженням УСЗН Дружківської міської ради від 25 вересня 2019 року № 326 їй було припинено виплату щомісячної адресної допомоги, які переміщуються з тимчасово окупованої території України та районів проведення АТО у зв`язку з наявністю у володінні житлового приміщення,

розташованого в регіонах, інших ніж тимчасово окупована територія України та

райони проведення антитерористичної операції». При цьому, суд

встановив, що «згідно з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових правна

нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру

Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №

170602306 від 14.06.2019 року, вона є власником

1/1 частини будинку, який розташований за адресою:

АДРЕСА_1 ». Саме це було підставою

задоволення позовних вимог. Однак, згідно з переліком населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженим розпорядженням Кабінету Міністрів

України від 30 жовтня 2014 р. № 1053-р, м. Кремінна відноситься до населених пунктів,

на території яких здійснювалася антитерористична операція. Таким чином , при наданні пояснень (усних та письмових) в УСЗН Дружківської

міської ради вона не надавала недостовірної інформації, так як у

володінні житлового приміщення, розташованого в регіонах, інших ніж

тимчасово окупована територія України та райони проведення антитерористичної

операції, у відповідача та членів її родини немає. Зазначила, що м. Щастя Луганської

області, де вона зареєстрована, також відносяться до району проведення

антитерористичної операції, але підконтрольна Українській владі. При винесенні судового рішення від 29.05.2020 року судом

не було встановлено існування родинних зв`язків її з

власником майна, він не був залучений до участі у розгляді справи, не з`ясоване, чи

належав йому житловий будинок у період з 03 червня 2017 року по 31 серпня 2019 року,

так як дані про відчуження могли бути не внесені у Державний реєстр. Також не

з`ясоване питання, чи отримувала вона вимоги на повернення допомоги, чому данні

з Державного реєстру були взяті позивачем лише після 31 серпня 2019 року. Через те, що в вона не була присутньою на судових

засіданнях, вона була позбавлена права знайомитися з матеріалами справи, задати

необхідні питання позивачу та скористатися процесуальним правом надати свої

заперечення (відзив) на позов. Просить суд поновити пропущений строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення Дружківського міського суду Донецької області від 29 травня 2020 року справі № 229/421/20 21 року № 229/2390/21, скасувати заочне судове рішення.

Заявник ОСОБА_2 , представниця заявниці ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи сповіщені належним чнном.

Представник соціального захисту населення Дружківської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщений належним чином: судовою повісткою.

Дослідивши матеріалами справи, суд встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, яка набула чинності для України з 11.09.1997 року, Високі Договірні сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією права і свободи, визначенні в розділі І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

У справі «Bellet у. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що „стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Отже, судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на перегляд заочного судового рішення, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий судовий розгляд, до якого також відноситься і право на перегляд заочного рішення.

Відповідно до частин 1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що згідно з заочним рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 29 травня 2020 року по справі за позовом від 29 травня 2020 року № 229/421/20 по справі за позовом управління соціального захисту населення Дружківської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення надміру виплачених коштів щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання. Зазначеним рішенням позовні вимоги управління соціального захисту населення Дружківської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення надміру виплачених коштів щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання були задоволені у повному обсязі. Стягнено з ОСОБА_2 , на користь управління соціального захисту населення Дружківської міської ради () суму надміру виплачених коштів щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг за період з 03 червня 2017 року по 31 серпня 2019 року у розмірі 52115 грн.93 коп., судовий збір у сумі 2102грн. 00 коп.

Статтею 285 ЦПК України, яка визначає форму і зміст заяви про перегляд заочного рішення передбачено, що заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі.

У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає.

До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів. До заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження. До заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Як вбачається з трекінгу поштового відправлення № 928, 02 вересня 2021 року представниця заявниці ОСОБА_3 отримала копію заочного рішення Дружківського міського суду Донецької області від 29 травня 2020 року № 229/421/20.

Як встановлено судом дане твердження ОСОБА_2 спростовується наявними в матеріалах справи доказами.

Відповідно до ст.284ЦПК України, заочне рішенням може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно з п. 3 ч. 2ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачка викликалася у судові засідання шляхом направлення судових повісток з рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, за адресою: АДРЕСА_2 , тобто за місцем реєстрації. Однак, відповідачка не скористалася п`ятнадцятиденним строком для подачі відзиву на позовну заяву. Тому суд вирішив справу за наявними матеріалами (ст. 178 ЦПК України).

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

У відповідності до ч. 3ст.287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, відповідачем при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення від 29 травня 2020 року.

З урахуванням того, що заявником не надано жодних нових доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи і вплинули б на рішення суду, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення заяви.

У зв`язку з наведеним, суд не вбачає посилань відповідача на будь-які докази, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті, а тому в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Частиною 4 ст.287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 260-261, 284-288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення за позовом управління соціального захисту населення Дружківської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення надміру виплачених коштів щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання - залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: О. М. Грубник