справа № 399/357/21
провадження № 2-о/399/13/2021
УХВАЛА

26 травня 2021 року смт Онуфріївка

Суддя Онуфріївського районного суду Кіровоградської області Шульженко В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Богданова Марина Григорівна, заінтересована особа Онуфріївська селищна рада про встановлення факту родинних відносин

встановив:

Заявник ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Богданова М.Г., звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин.

Відповідно до абзацу першого п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту.

Вивченням матеріалів справи встановлено, що заява не відповідає вимогам викладеним у ст.ст. 175, 177 і 294 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Як вбачається із заяви в ній не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; у переліку документів, що додаються до заяви не зазначено про копію свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , при цьому вказана копія свідоцтва додана до матеріалів заяви; не зазначено про докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), не зазначено щодо наявності у заявника або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, а також не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які заявник поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Крім того, у заяві відсутнє підтвердження про те, що заявником не подано іншої заяви до цієї ж заінтересованої особи з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно зі статтею 318 Цивільного процесуального кодексу України у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Статтею 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Так, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати вимогам щодо її змісту, передбаченим ст. 318 цього Кодексу. Важливе значення має вимога про обов`язкове зазначення у заяві мети встановлення юридичного факту, оскільки мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне він правові наслідки. У заяві необхідно також вказати причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, та навести докази його існування. З урахуванням зазначеної в заяві мети, суд визначає коло осіб, які можуть бути залучені до участі у справі. Якщо у заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує цей факт, якими доказами він підтверджується, або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів.

В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику в справах про спадкування" роз`яснено, що при розгляді справ про спадкування слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Зі змісту заяви вбачається, що метою встановлення факту родинних відносин є необхідність оформлення спадкових прав, але відомостей щодо наявності чи відсутності спадкової справи, а також відмову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії чи щодо прийняття спадщини у зв`язку з неможливістю встановлення родинних відносин, суду заявником не надано.

Також, до заяви не додано докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, зокрема щодо наявності у спадкодавця майна, що підлягає спадкуванню.

В заявлених вимогах представник заявника просить суд витребувати з відділу реєстрації актів цивільного стану у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (вул. Дворцова, 6/7 м. Кропивницький) архівний витяг про народження ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 ; архівний витяг про народження ОСОБА_5 ( ОСОБА_4 ); відомості про укладення шлюбу ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 за наслідками якого було змінено дівоче прізвище ОСОБА_6 « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 », архівний витяг про смерть ОСОБА_5 ). Витребувати у Онуфріївському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) архівний витяг про народження ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 ; архівний витяг про народження ОСОБА_5 ( ОСОБА_4 ); відомості про укладення шлюбу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за наслідками якого було змінено дівоче прізвище ОСОБА_6 « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 »; архівний витяг про смерть ОСОБА_5 ( ОСОБА_4 ).

При цьому в силу ч. 1-2 ст. 84 ЦПК України учасник справи вправі подати клопотання про витребування доказів судом у разі неможливості самостійно надати докази.

Тобто, підставою для задоволення клопотання про витребування доказів є саме неможливість отримати його учасником справи самостійно.

Тому вважаю, що вимога про витребування доказів є необґрунтованою і такою, що не відповідає вимогам ч.1- 2 ст. 84 ЦПК України, оскільки воно не містить відомостей про вжиті заходи для отримання доказів самостійно, доказів вжиття таких заходів та/або причин неможливості самостійного отримання цього доказу. Додана до матеріалів заяви відповідь відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Кіровоградській області від 11.12.2020 року №6754-5.3-14 щодо надання роз`яснень містить лише інформацію про ненадання запитуваної інформації з підстав не надання документів, що підтверджують повноваження адвоката на представництво та відсутністю заповненої заяви встановленого зразка та не сплатою коштів за платні послуги, які надаються відділами державної реєстрації актів цивільного стану.

Крім того, дане клопотання не містить форми самого клопотання, а міститься лише в заявлених вимогах представника заявника. Статтею 177 ЦПК України передбачає документи, що додаються до позовної заяви. Так, відповідно до ч.3 ст.177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

За таких обставин, в задоволенні клопотання представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_9 про витребування доказів вважаю за необхідне відмовити.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

У разі наявності клопотання про витребування доказів, обґрунтувати його окремим клопотанням з урахуванням ст. 84 ЦПК України.

Крім того, слід зазначити, що відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Заявником у прохальній частині позовної заяви зазначено дві самостійні вимоги, а саме:

- встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ( ОСОБА_4 ), а саме, що ОСОБА_2 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є бабою ОСОБА_1 ;

- встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 ( ОСОБА_4 ), а саме, що ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , є двоюрідною бабою ОСОБА_1 .

Згідно абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Крім того, відповідно до п. 13 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 17.10.2014, якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

У п.51 зазначеної постанови зазначено, що враховуючи, що справи окремого провадження розглядаються з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду, слід звернути увагу судів на те, що інші особливості розгляду цих справ встановлено розділом IV ЦПК (частина третя статті 235 ЦПК). Наприклад, у частині сьомій статті 235 ЦПК передбачено, що при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом; у частині третій статті 240 ЦПК зазначено, що суд, установивши, що заявник у справах про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи діяв недобросовісно, без достатньої для цього підстави, стягує із заявника всі понесені судові витрати.

Враховуючи вищезазначене, ст.ст. 315-316, 318-319 ЦПК України не передбачають звільненя від сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено ставку судового збору за подання заяви у справах окремого провадження; заяви про забезпечення доказів або позову; заяви про перегляд заочного рішення; заяви про скасування рішення третейського суду (міжнародного комерційного арбітражу); заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду (міжнародного комерційного арбітражу); заяви про видачу виконавчого документа на підставі рішення іноземного суду; заяви про роз`яснення судового рішення, які подано; заяви про сприяння третейському суду (міжнародному комерційному арбітражу) в отриманні доказів: фізичною особою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01.01.2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270,00 грн. та 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 454,00 грн.

До заяви представником заявника ОСОБА_1 адвокатом Богдановою М.Г. додано квитанцію про сплату ОСОБА_1 судового збору в сумі 420,20 грн. лише за одну вимогу (квитанція 0.0..1 від 06.11.2020 року) та не в повному обсязі сплачено судовий збір.

Позовна заява до канцелярії суду надійшла 21.05.2021 року.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 33,80 грн. (454,00 грн 420,20 грн) та сплатити за другу заявлену самостійну вимогу у розмірі 454,00. Платіжні документи, підтверджуючі сплату судового збору надати до суду.

Оплата судового збору повинна бути здійснена на наступні реквізити: на рахунок отримувача р/р UA0011553, МФО: 899998, отримувач: ГУК у Кіров.обл./тг с-щеОнуфр/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ): 37918230, банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), код класифікації доходів бюджету: 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Враховуючи вищезазначене, на виконання вимог ст. ст. 175 і 177 ЦПК України, заявнику необхіднонадати до суду заяву та її копію із зазначеними відомостями про відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; у переліку документів, що додаються до заяви зазначити про копію свідоцтва про смерть ОСОБА_2 ; зазначити про докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначити щодо наявності у заявника або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, а також зазначити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які заявник поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.Надати підтвердження, що заявником не подано іншої заяви до цієї ж заінтересованої особи з тим самим предметом та з тих самих підстав. Також, надати докази якими заявник обґрунтовує свої вимоги, а саме, що померлій належить земельна ділянка на території Омельницької сільської ради, а також відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії та/або щодо оформлення спадщини у зв`язку з неможливістю встановити родинні відносини та відомості щодо наявності відкритої спадкової справи. Також, платіжні документи, підтверджуючі сплату судового збору необхідно надати до суду.

Виходячи з вищезазначеного відповідно до ст. ст. 185, 294 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків. В разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху, заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 294, 318, 260-261 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Заяву ОСОБА_1 інтереси якої представляє адвокат Богданова Марина Григорівна, заінтересована особа Онуфріївська селищна рада про встановлення факту родинних відносин, залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків заяви у десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити заявнику, що у разі не усунення зазначених недоліків заяви у встановлений судом строк, вона буде вважатись неподаною та повернута заявникові.

Роз`яснити, якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Онуфріївського районного суду

Кіровоградської області В.В. Шульженко