Справа № 276/1673/21
Провадження по справі №2/276/1038/21
18 листопада 2021 року смт. Хорошів
Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді Бобра Д.О.,
за участю секретаря судового засідання Процюк О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до Приватного (приватно-орендного) сільськогосподарського підприємства «Маяк» про зняття арешту (заборони відчуження) нерухомого майна, третя особа: Хорошівська державна нотаріальна контора, -
Представник позивача звернулася до суду з даним позовом, в обґрунтування якого зазначила, що під час отримання витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження 07.02.2020 року, в усній формі їй було роз`яснено, що згідно реєстраційних даних є накладений арешт на нерухоме майно ОСОБА_1 , зокрема, житловий будинок по АДРЕСА_1 . Державним реєстратором їй також роз`яснено, що такий вид арешту здійснено на підставі повідомлення Колгоспу «Маяк» с.Грушки за архівним номером: 1986332ZITOMIR10. Зареєстровано дане обтяження 23.03.2006 за №3007080 реєстратором Володарсько-Волинської державної нотаріальної контори, згідно відомостей з єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. 09.09.2020 року вона уповноважена за довіреністю ОСОБА_1 , звернулась до Хорошівської державної нотаріальної контори з метою зняття незрозумілого і безпідставного арешту нерухомого майна свого батька. Ознайомившись з документами держреєстратор Хорошівської нотконтори в усній формі відмовила у знятті (арешту) заборони відчуження нерухомого майна (будинку) та відмовила на її вимогу у видачі письмової постанови про таку відмову, посилаючись на те, що такі справи повинен розглядати тільки суд. Вважає, що оскільки позивач ніколи не брав жодних кредитів на придбання даного нерухомого майна, не укладав і не підписував жодних договорів позики, іпотеки, кредитів тощо на придбання зазначеної нерухомості та не є боржником, а тому повідомлення колгоспу «Маяк» с. Грушки є безпідставним, що грубо порушує його право як власника на володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Позивач після уточнення позовних вимог просить суд зобов`язати Хорошівську державну нотаріальну контору зняти арешт (заборону відчуження) житлового будинку ОСОБА_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою судді Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 19 жовтня 2021 року відкрито провадження в справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.
В судове засідання позивач не прибув, направив до суду заяву про розгляд справи без його участі, заяву підтримує в повному обсязі та просить позов задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Приватне (приватно-орендне) сільськогосподарське підприємство «Маяк» належним чином повідомлялося про час та місце розгляду справи, однак в судове засідання свого представника не направило, причину неявки суду не повідомило, відзив на позов не подавало.
Представник Хорошівської державної нотаріальної контори на виклик до суду не прибув, направила листа в якому просить справу розглянути без її участі за наявними у справі документами, при вирішенні справи покладається на розсуд суду.
З огляду на викладене, керуючись положеннями ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд ухвалив проводити заочний розгляд даної справи.
Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.
Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа мас право звернутися до суду за захистом свого особистого права та інтересу.
Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Статтею 386 ЦК України встановлено, що держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності.
На підставі статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпорядження своїм майном.
За змістом ч. 5 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" арешт може бути знятий за рішенням суду.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Згідно копії договору купівлі-продажу житлового будинку від 16.01.1988 року ОСОБА_1 є власником житлового будинку в с.Грушки Хорошівського району Житомирської області.
Відповідно до довідки Грушківської сільської ради №541 від 18.08.2016 року ОСОБА_1 зареєстрований та постійно проживав і проживає за адресою АДРЕСА_1 .
Із відомостей з єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на житловий будинок в АДРЕСА_1 накладено обтяження у виді заборони на нерухоме майно №3007080 від 23.03.2006 року. Підстава обтяження - повідомлення Колгоспу «Маяк» від 24.12.1987 року, архівний запис.
Згідно довідки Місцевої архівної установи «Трудовий архів району» Хорошівської районної ради Житомирської області в документах П(по)СП «Маяк» відомості по кредиту ОСОБА_1 перед колгоспом відсутні.
Відповідно до історичної довідки П(по)СП «Маяк», 24.10.2006 року рішенням співвласників майнових паїв підприємство в зв`язку з тяжким фінансовим станом вирішено ліквідувати.
Суд враховує, що згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Відповідно до ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «East/West Alliance Limited» проти України», яке набрало статусу остаточного 02.06.2014 р., в п. 167 рішення Суд наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля.
У п.168 суд також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдається досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.
Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно «суспільний» «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. Якщо хоча б одного із цих критеріїв не додержано, Європейський суд з прав людини констатує у такому випадку порушення статті 1 Першого протоколу.
Законність означає, що втручання держави у право власності особи повинно здійснюватися на підставі закону - нормативно-правового акту, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норм. Сам лише факт, що правова норма передбачає більш як одне тлумачення, не означає, що закон не передбачуваний. Сумніви щодо тлумачення закону, що залишаються, враховуючи зміни в повсякденній практиці, усувають суди в процесі здійснення правосуддя.
Втручання держави в право власності особи є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу, при визначенні якого Європейський суд з прав людини надає державам право користуватися «значною свободою (полем) розсуду». Втручання держави в право на мирне володіння майном може бути виправданим за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності.
Принцип «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обгрунтованої пропорційності) між метою, що передбачає для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».
Враховуючи те що, підставою накладення обтяження №3007080 від 23.03.2006 року на житловий будинок за адресою: в АДРЕСА_1 було повідомлення Колгоспу «Маяк» від 24.12.1987 року, з моменту виникнення підстави накладення обтяження минуло майже 34 роки, в документах П(по)СП «Маяк» відомості по кредиту ОСОБА_1 перед колгоспом відсутні, внаслідок накладеного арешту (заборони) позивач не має можливості розпоряджатись своїм майном, що перешкоджає позивачеві як власникові майна здійснювати всі повноваження власника, відповідач не надає жодних доказів обґрунтованості продовження дії даного обтяження, крім того в судове засідання свого представника не направив, що свідчить про відсутність заперечень проти даного позову, суд виходячи із встановлених обставин, вбачає невідповідність заходу втручання держави в право власності ОСОБА_1 критеріям втручання в право особи на мирне володіння майном, сформованим у сталій практиці Європейського суду з прав людини та відсутність справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави, пов`язаними з втручанням в право власності, та інтересами особи, яка страждає від такого втручання, а тому вважає за можливе задовольнити позовні вимоги представника позивача.
Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 200, 206, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст.317, 319, 321, 391 ЦК України, суд
Позов представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до Приватного (приватно-орендного) сільськогосподарського підприємства «Маяк» про зняття арешту (заборони відчуження) нерухомого майна, третя особа: Хорошівська державна нотаріальна контора задовольнити.
Зобов`язати Хорошівську державну нотаріальну контору зняти (арешт) заборону відчуження житлового будинку ОСОБА_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня його вручення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: Приватне (приватно-орендне) сільськогосподарське підприємство «Маяк», місце знаходження: с.Грушки, вул.Ювілейна 2 Хорошівського району Житомирської області, .

Третя особа: Хорошівська державна нотаріальна контора, місце знаходження: смт. Хорошів, вул. Героїв України, 1, Житомирська область, .

Головуючий суддя: Д.О. Бобер