Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2-п/641/61/2021 Справа № 641/532/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2021 року

Комінтернівський районний суд міста Харкова

у складі : головуючого судді: Курганникової О.А.,

за участю секретаря судового засідання: Селіхова Д.В.,

представника заявника Антоненка Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 13.06.2019 року позов Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» вартість не облікованого об`єму природного газу в сумі 47028,57 грн. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921.00 грн

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Антоненко Д.О.. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що про існування судового рішення відповідач дізнався випадково, судових повісток не отримував, про час та місце судового засідання не був повідомлений належним чином у зв`язку з чим не подав відзив на позовну заяву.

Сторони в судове засідання не з`явились, їх неявка не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Суд, перевіривши матеріали справи, приходить до наступного.

Так в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Згідно ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства , скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.

Відповідач ОСОБА_1 був повідомлений про дату і час розгляду справи у встановленому законом порядку, що підтверджують рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, які містяться в матеріалах справи.

З`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Звертаючись до суду із заявою про перегляд заочного рішення, заявник не наводить посилань на докази, що мають, на його думку, істотне значення для правильного вирішення справи і які не досліджувались судом при розгляді справи у зв`язку із неявкою відповідача.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що підстави для скасування заочного рішення суду відсутні, оскільки відповідач ОСОБА_1 у встановленому законом порядку повідомлявся про час та місце розгляду справи, та доказів, які мають значення для справи та можуть привести до ухвалення іншого рішення, протилежного заочному, суду ним не надано, а тому заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 287,288 ЦПК України , суд -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду виготовлений 19.11.2021 року.

Суддя -О. А. Курганникова