"28" травня 2021 р.
Справа № 622/461/21
Провадження № 2/642/672/21
РІШЕННЯ

І м е н е м У к р а ї н и

18 травня 2021 року Ленінський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді - Бородіної О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Добронос Д.С.,

розглянувши в порядку загального провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ленінського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Шоста Харківська міська державно нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий тримісячний строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті його батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач постійно зареєстрований у Чернігівській області, а з січня 2020 року постійно проживає у м. Києві. Після смерті батька у позивача не було можливості прибути до м. Харкова на оформлення документів. Велика відстань між місцем постійного проживання і місцем знаходження спадкового майна, місцем відкриття спадщини, а також обмежень щодо встановленого Кабінетом міністрів України карантину створювало об`єктивні істотні труднощі для особистого подання Позивачем заяви про прийняття спадщини нотарусу за місцем відкриття спадщини у м. Харкові. Також згідно з Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)», з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Позивач вважав, що це стосується і вчинення нотаріальних дій, зокрема й тих, що пов`язані з можливим пропуском передбачених законодавством строків для оформлення спадщини.

Все це та необхідність дотримання карантинних обмежень для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19) унеможливило своєчасне подання позивачем заяви про вступ у спадщину.

Представник позивача - адвокат Вітко О.Ю. під час судового розгляду підтримав позовні вимоги у повному обсязі, просив позовні вимоги задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві.

Представник відповідача Харківської міської ради до судового засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлені належним чином, будь-яких заяв на адресу суду не надходило, заперечень проти задоволення вимог не подавав.

Треті особи ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог не заперечували, та кожний окремо зазначили, що вони також є спадкоємцями першої черги, але заяви про прийняття спадщини не подавали, та не бажають приймати спадщину після померлого батька ОСОБА_5 , про що ними було подано письмові заяви.

Представник третьої особи Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори подав заяву про розгляд справи за їх відсутністю.

Суд, вислухавши доводи учасників справи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги слід задовольнити з наступних підстав.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

На час смерті ОСОБА_5 був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 .

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого повторно 12.01.2007 року, ОСОБА_5 приходився батьком ОСОБА_1 .

Згідно роз`яснення завідувача Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори від 22.12.2020 року №3985/02-14 стосовно оформлення спадкових прав ОСОБА_1 після смерті його батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено позивача, що у зв`язку із тим, що ним не була подана, у встановлений ст.1270 ЦК України строк, заява про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_5 , строк для прийняття спадщини пропущений. Рекомендовано звернутися до суду.

Згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)», з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення.

Позивач вважав, що це стосується і вчинення нотаріальних дій, зокрема й тих, що пов`язані з можливим пропуском передбачених законодавством строків для оформлення спадщини. Все це та необхідність дотримання карантинних обмежень для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19) унеможливило своєчасне подання позивачем заяви про вступ у спадщину.

Ч.1ст.1269ЦК України визначає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.1ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті батька позивач пропустив, оскільки проживав віддалено від місця відкриття спадщини, та Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12.03.2020 по 03.04.2020 на всій території України встановлено карантин. Постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 № 239 до зазначеної постанови № 211 внесено зміни, відповідно до яких карантин неодноразово продовжувався та діє до теперішнього часу. Протягом дії карантинних обмежень, в тому числі були заборонені регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів. Враховуючи викладене, суд вважає, що є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (і.н. НОМЕР_3 ) додатковий тримісячний строк з моменту набрання рішення суду законної сили для прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На рішення може бути подана апеляційна скарга через Ленінський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі проголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 28.05.2021 року.

Суддя О.В. Бородіна