Справа 524/6482/21
Провадження 2/524/3576/21
17.11.2021 року Автозаводський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі: головуючого судді - Предоляк О.С.
при секретарі судового засідання Лапік К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кременчуці в порядку спрощеного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог - виконавчий комітет Кременчуцька міської ради Кременчуцького району Полтавської області про виділ у натурі частки у праві спільної часткової власності,
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , після змін, остаточно просить поділити житловий будинок АДРЕСА_1 , припинивши право спільної часткової власності. Виділити їй у власність на 1/2 частку домоволодіння АДРЕСА_1 , а саме : в житловому будинку літ. «А»: кухню «1-2» площею 8, 4 кв.м., кімнату «1-3» площею 6, 8 кв.м., в прибудові літ «а» житлового будинок - коридор «1-1» площею 6, 7 кв.м.,1/2 частину убиральні літ «В», сарай літ «Ж», Ѕ частину колодязя питного літ «К», Ѕ частину огорожі «№1», Ѕ частину огорожі «№2», огорожу «№3», огорожу «№4». ОСОБА_2 виділити у власність на Ѕ частку домоволодіння АДРЕСА_1 , а саме : в житловому будинку літ. «А»: кімнату «2-3» площею 17, 1 кв.м., в прибудові літ «а» житлового будинку кухню «2-1» площею 6, 4 кв.м, в прибудові літ «а1» житлового будинку коридор «І» площею 4, 2 кв.м.,1/2 частину убиральні літ «В», сарай літ «Ж», Ѕ частину колодязя питного літ «К», Ѕ частину огорожі «№1», Ѕ частину огорожі «№2», огорожу «№3», огорожу «№5. Припинити спільну часткову власність співвласників.
Зазначає, що між співвласниками склався фактичний порядок користування спірним майном, постійно проживає у належній їй частині домоволодіння. Натомість, відповідач у належній їй частині домоволодіння не мешкає, нерухоме майно не утримує, у зв`язку з чим належна їй частина домоволодіння зазнає руйнівних змін.
Ухвалою Автозаводського районного суду м. Кременчука від 19.07.2021 року відкрито провадження за вказаним позовом та призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні з викликом сторін. Одночасно запропоновано відповідачу у 15 денний строк з дня одержання ухвали про відкриття провадження подати на адресу Автозаводського районного суду м. Кременчука відзив на позов. Копію ухвали надіслано сторонам.
В установлений судом строк відповідач відзив на позовну заяву не надав, а тому суд розглядає справу на підставі наявних у справі доказів.
Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Байдуж Ю.С. позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити. Не заперечує щодо винесення заочного рішення по справі.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась засобами рекомендованого поштового зв`язку за останнім відомим місцем проживання та оголошенням на сайті судової влади України.
Представник третьої особи без самостійних вимог - виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області до судового засідання не прибув.
Суд, дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв`язку, об`єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяв по суті, приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого 20 червня 2008 року ОСОБА_1 є власником Ѕ частки житлового будинку з господарськими будівлями АДРЕСА_1 та в цілому складається із житлового будинку літ. А, а,а1, житловою площею 23, 9 кв. м. загальною площею 49, 6 кв.м., вбиральні літ В, сарая літ Ж, колодязя літ К, огорожі №1-5.
Власником іншої Ѕ частки житлового будинку з господарськими будівлями АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину від 14.05.1968, виданого Першою Кременчуцькою державною нотаріальною конторою за реєстровим №1645 є ОСОБА_2 .
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна станом на день розгляду справи зареєстровано право приватної власності на будинок з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , належність ОСОБА_2 Ѕ частки на підставі свідоцтва про право власності на спадщину від 14 травня 1968 року, виданого Першою Кременчуцькою держнотконторою за №1645 та Ѕ частка - ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на спадщину ВКО №203868 від 20 червня 2008 року, виданого 1-ою Кременчуцькою держнотконторою за №1-784.
Поняття спільної часткової власності визначено в частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.
Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні.
Згідно зі статтею 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.
Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.
Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання.
Відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.
У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.
Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності.
Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то, з урахуванням конкретних обставин, такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.
Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників.
Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна.
Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно.
За висновками експертного будівельно - технічного та земельно - технічного дослідження №30/21 від 31 травня 2021 року щодо технічної можливості поділу домоволодіння АДРЕСА_1 між співвласниками склався фактичний порядок користування будинком, господарськими будівлями та земельною ділянкою.
Згідно до висновку вище вказаного дослідження встановлено, що з технічної точки зору можливо провести поділ в натурі об`єкту нерухомого майна, а саме житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться по АДРЕСА_1 з виділенням в окремий об`єкт самостійного користування (окремий об`єкт нерухомості) належних ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності Ѕ частини домоволодіння, згідно до якого належить виділити в житловому будинку літ. «А»: кухню «1-2» площею 8, 4 кв.м. , кімнату «1-3» площею 6, 8 кв.м., в прибудові літ «а» житлового будинок - коридор «1-1» площею 6, 7 кв.м.,1/2 частину убиральні літ «В», сарай літ «Ж», Ѕ частину колодязя питного літ «К», Ѕ частину огорожі «№1», Ѕ частину огорожі «№2», огорожу «№3», огорожу «№4».
ОСОБА_2 залишити у власності на Ѕ частку домоволодіння АДРЕСА_1 , а саме : в житловому будинку літ. «А»: кімнату «2-3» площею 17, 1 кв.м., в прибудові літ «а» житлового будинку кухню «2-1» площею 6, 4 кв. м., в прибудові літ «а1» житлового будинку коридор «І» площею 4, 2 кв.м.,1/2 частину убиральні літ «В», сарай літ «Ж», Ѕ частину колодязя питного літ «К», Ѕ частину огорожі «№1», Ѕ частину огорожі «№2», огорожу «№3», огорожу «№5.
Для здійснення запропонованого варіанту поділу домоволодіння переобладнання проводити не потрібно.
При такому поділі прав жодного із співвласників порушені не будуть, оскільки домоволодіння фактично розподілене на відокремлені квартири з окремими входами та самостійними системами електропостачання.
Розподіл горищного приміщення житлового будинку здійснюється по ліній розподілу без використання перегородки.
З огляду на вищенаведене суд вважає за необхідне позов задовольнити.
Судові витрати підлягають розподілу згідно ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст.. 317-319, 321, 355 - 358, 382, 391 ЦК України, ст. ст. 12, 81, 142, 189-200 ЦПК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог - виконавчий комітет Кременчуцька міської ради Кременчуцького району Полтавської області про виділ у натурі частки у праві спільної часткової власності - задовольнити.
Поділити домоволодіння АДРЕСА_1 між співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Виділити ОСОБА_1 у власність на Ѕ частку домоволодіння АДРЕСА_1 , а саме : в житловому будинку літ. «А»: кухню «1-2» площею 8, 4 кв.м. , кімнату «1-3» площею 6, 8 кв.м., в прибудові літ «а» житлового будинок - коридор «1-1» площею 6, 7 кв.м.,1/2 частину убиральні літ «В», сарай літ «Ж», Ѕ частину колодязя питного літ «К», Ѕ частину огорожі «№1», Ѕ частину огорожі «№2», огорожу «№3», огорожу «№4».
Виділити ОСОБА_2 у власність на Ѕ частку домоволодіння АДРЕСА_1 , а саме : в житловому будинку літ. «А»: кімнату «2-3» площею 17, 1 кв.м., в прибудові літ «а» житлового будинку кухню «2-1» площею 6,4 кв. м., в прибудові літ «а1» житлового будинку коридор «І» площею 4, 2 кв.м.,1/2 частину убиральні літ «В», сарай літ «Ж», Ѕ частину колодязя питного літ «К», Ѕ частину огорожі «№1», Ѕ частину огорожі «№2», огорожу «№3», огорожу «№5.
Припинити право спільної часткової власності на житловий будинок.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у повернення сплаченого судового збору 1130,22 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.С. Предоляк