ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа №639/1004/17 Головуючий суддя І інстанції Єрмоленко В.Б.
Провадження № 22-ц/818/1568/21 Суддя доповідач Яцина В. Б.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

22 січня 2021 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд в складі судді Яцини В.Б., перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалуЖовтневого районного суду м. Харкова від 17 листопада 2020 року, постановлену у складі головуючого судді Баркової Н.В., по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про захист прав споживачів, визнання неправомірними та агресивними дій,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 17 листопада 2020 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, 20 грудня 2020 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подала безпосередньо до суду апеляційної інстанції апеляційну скаргу разом із клопотаннями: про поновлення строку на апеляційне оскарження; клопотанням про звільнення її від сплати судового збору; про розгляд справи за її участі.

Також, ОСОБА_1 заявила про відвід всім суддям Харківського апеляційного суду.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 28 грудня 2020 року справу № 639/1004/17 витребувано від суду першої інстанції.

14 січня 2021 року справа надійшла до Харківського апеляційного суду.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 18 січня 2021 року заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Яцини В.Б., Бурлака І.В., Тичкової О.Ю. визнано необґрунтованою. Питання про відвід колегії суддів Яцини В.Б., Бурлака І.В., Тичкової О.Ю. передано на розгляд іншому складу суду, визначеному у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 20 січня 2021 року, постановленою у складі головуючого Маміної О.В., суддів колегії Кругової С.С. та Пилипчук Н.П., у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Яцини В.Б., Бурлака І.В., Тичкової О.Ю. було відмовлено.

Згідно із ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскаржувана ухвала постановлена судом 17.11.2020. Повний текст судового рішення складено 19.11.2020. Апеляційна скарга подана 20.12.2020, тобто, після спливу 15-денного законодавчо визначеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга містить клопотання про поновлення вказаного строку, обґрунтовуючи яке ОСОБА_1 вказала, що копію ухвали від 17.11.2020 вона отримала 05.12.2020, що підтверджується наданою нею копією відповідного поштового конверта.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За правилом п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Матеріали справи свідчать, що 17 листопада 2020 року в судовому засіданні Жовтневого районного суду м. Харкова оголошено вступну та резолютивну частину судового рішення. Повний текст якого складено 19 листопада 2020 року та цього ж дня направлено на адреси учасників справи. Копію ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 17 листопада 2020 року ОСОБА_1 отримала 05 грудня 2020 року, що підтверджується зворотним рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Таким чином, ОСОБА_1 , яка подала скаргу в межах 15-денного строку після отримання копії оскарженої ухвали, постановленої за її відсутності, - відповідно до частини другої статті 354 ЦПК України має право на поновлення строку на її апеляційне оскарження.

За таких обставин суд вважає за необхідне поновити ОСОБА_1 процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 17 листопада 2020 року.

Однак, апеляційне провадження не може бути відкрито з наступних підстав.

Згідно із ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу щодо її форми та змісту, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Крім того, нормами частин 1 та 2 статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» визначено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Статтею 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою, а саме: суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З огляду на те, що будь-яка заява по суті справи є процесуальним документом (стаття 174 ЦПК України), апеляційна скарга за вимогами закону має бути викладена державною мовою. Виходячи з принципу рівності учасників справи перед законом та судом, принципу правової визначеності, який є елементом принципу верховенства права, п.п. 1, 2 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, кожна особа, звертаючись до суду має розраховувати на застосування вказаного правила, який ґрунтується на законі.

При цьому, ОСОБА_1 не позбавлена права звернутися до перекладача з метою здійснення відповідного перекладу чи скористатися професійною правничою допомогою.

Зазначене відповідає правовим висновкам, яких дійшов Верховний Суд в ухвалі від 19 березня 2020 року у справі № 629/5741/19, провадження № 61-5019ск20; в ухвалі від 02 березня 2020 року у справі № 623/4072/19, провадження № 61-2581ск20; в ухвалі від 10 лютого 2020 року у справі № 623/4072/19, провадження № 61-2581ск20.

Тому апелянт відповідно до норми п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, в якій передбачено, що до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, має надати до суду апеляційної інстанції апеляційну скаргу, викладену українською мовою, (оригінал) з її копією (1 примірник)та доданими письмовими матеріалами відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, які ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції не надала та заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору, зазначаючи про свій низький дохід мізерну пенсію.

За правилами пп. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року зі змінами та доповненнями, за подання апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою підлягає сплаті судовий збір у за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який у даному випадку з урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2020 2102 грн 00 коп., складає 2102 х 0,2 = 420 грн 40 коп.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору апелянт вказала, що її майновий стан на момент звернення з скаргою перешкоджає їй здійснити оплату судового збору, оскільки вона є пенсіонером за віком та отримує мінімальну пенсію, однак відповідних доказів до апеляційної скарги не додано.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» VI від 08 липня 2011 року (із змінами та доповненнями), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину- інваліда. якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад: довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Тому за змістом наведених норм права для вирішення клопотання та з`ясування судом розміру доходів апелянта ОСОБА_1 слід надати суду апеляційної інстанції довідку про розмір її річного доходу за попередній повний календарний рік, тобто за 12 місяців 2019 року.

Проте, належних доказів про розмір річного доходу, які б підтверджували її неспроможність сплатити судовий збір по даній цивільній справі на момент подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду апелянт не надала і не довела належними та допустимими доказами свою неспроможність (відсутність коштів) сплати судового збору у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити, за недоведеністю.

Відмова у задоволенні клопотання не перешкоджає ОСОБА_1 повторно звернутись до суду з таким клопотанням та надати відсутні натепер докази щодо її сукупного доходу за 12 місяців 2019 календарного року.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без руху для надання суду викладеної українською мовоювиправленої апеляційної скарги (оригінал) з її копією (1 примірник)та доданими письмовими матеріалами відповідно до кількості учасників справи, а також для сплати судового збору в сумі 420,40 грн, або звернення до суду з клопотання про звільнення від сплати таких витрат з наданням документів щодо її доходу за 12 місяців 2019 календарного року.

Реквізити для сплати судового збору:

на рахунок UA0020661,

отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101,

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947,

банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.),

код банку отримувача (МФО) 899998,

код класифікації доходів бюджету 22030101,

призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа), і надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції оплати цих витрат.

Для вчинення апелянтом вказаних дій слід надати строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Інші заявлені ОСОБА_1 клопотання підлягають розгляду після вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст.185, 354,356, 357 ЦПК України суд

у х в а л и в:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 17 листопада 2020 року.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, за недоведеністю.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали для надання суду викладеної українською мовоювиправленої апеляційної скарги (оригінал) з її копією (1 примірник)та доданими письмовими матеріалами відповідно до кількості учасників справи, а також сплати судового збору в сумі 420,40 грн, або звернення до суду з клопотання про звільнення від сплати таких витрат та надання відомостей щодо її доходу за 12 місяців 2019 календарного року.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі невиконання у встановлений 10-денний строк вищевказаних вимог апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя В.Б. Яцина.