Справа № 754/6446/21
У Х В А Л А

Іменем України

17 листопада 2021 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Гринчак О.І.

за участю секретаря судових засідань Чехун Ю.В.

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

співвідповідача ОСОБА_4 ,

розглядаючи у підготовчому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Одинадцята київська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Одинадцята київська державна нотаріальна контора, в якій просить:

- встановити факт проживання однією сім`єю як чоловік та дружина ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , без реєстрації шлюбу з 2003 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом в частині спадкування 43/100 частин квартири АДРЕСА_1 , видане ОСОБА_3 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 43/100 частин квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 04 червня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження.

29.07.2021 до суду від позивача надійшла заява про зміну предмету позову, в якій позивач, крім вищевказаних позовних вимог, просить також визнати недійсним договір дарування 86/100 частини квартири АДРЕСА_1 від 23.06.2021, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сокол І.В., реєстраційний номер № 5187. Позивач просить визнати вказаний договір недійсним на підставі ст. 228 Цивільного кодексу України.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 27 вересня 2021 року заяву позивача про залучення співвідповідача задоволено. Залучено до участі у справі як співвідповідача ОСОБА_4 .

При вирішенні питання про прийняття заяви про зміну предмету позову суд виходить з такого.

Згідно із ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 26 травня 2020 року у справі № 908/299/18, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога. При цьому одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Слід зауважити, що заява позивача у даній справі про зміну предмету позову про визнання договору дарування недійсним не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, оскільки позивач змінює не тільки предмет, але й підстави позову, і її слід розглядати як новий позов з новою позовною вимогою, яка має бути оформлена письмовою заявою відповідно до ЦПК України.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття заяви з додатковою вимогою відсутні, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви про зміну предмету позову, оскільки згідно з цією заявою заявляється вимога, яка є новою, з самостійним предметом і підставами, та суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, тобто є окремою та самостійною позовною вимогою, що не передбачено процесуальним законом.

При цьому слід роз`яснити позивачу його право звернутися до суду з відповідним позовом про визнання договору дарування недійсним.

Керуючись ст. 49, 260, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті заяви позивача ОСОБА_1 про зміну предмету позову (вх. № 36206 від 29.07.2021), роз`яснивши право на звернення до суду з окремим позовом.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК