Справа №705/949/21
2/705/1401/21
У Х В А Л А

23.11.2021 м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області, в складі:

головуючого судді Піньковського Р.В.

при секретарі Романовій О.М.

з участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в місті Умані в режимі відеоконференції матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання права власності на 1/2 частку спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебувають матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання права власності на 1/2 частку спільного майна подружжя.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 09.04.2021 року було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

В підготовчому засіданні головуючим поставлено на обговорення питання щодо доцільності залишення вказаного позову без руху, з врахуванням позиції представника позивача, викладеній у позові та доданих до нього клопотаннях, оскільки до позовної заяви не додано документ, підтверджуючий сплату судового збору, або документ підтверджуючий звільнення від сплати судового збору, що є порушенням вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України.

В підготовчому засіданні представник позивача зазначив, що при зверненні до суду в інтересах позивача з вказаним позовом позивачем дійсно не було сплачено судовий збір, оскільки його довірителю не відома вартість будинку, право власності на 1/2 якого вона і просить визнати, вважаючи, що цей будинок є спільною сумісною власністю подружжя і у зв`язку з чим ними ставиться питання про витребування у якості доказів правовстановлюючих документів на вказаний будинок та призначення у справі будівельно-технічної експертизи.

Представник відповідача в підготовчому засіданні вважає, що є підстави для залишення позову без руху.

Суд, вислухавши позицію сторін, вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає залишенню без руху.

Приписами п. 11 ст. 187 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви позивачем, зокрема, додаються, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно аб о його витребування - вартістю майна.

За приписами п. 9 ч.1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище Постанови, оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства», строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, представник позивача зазначає, що позивач позбавлена можливості визначити ринкову вартість спірного будинку, а тому і не має можливості визначити розмір судового збору, який їй необхідно сплатити. При цьому, неможливість надати звіт про оцінку майна, представником позивача об`єктивно нічим не підтверджена.

У зв`язку із зазначеним, суд вважає, що для визначення дійсної ціни позову позивачу слід долучити до позовної заяви звіт про ринкову вартість спірного будинковолодіння на час звернення до суду та визначити ціну позову у відповідності до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України.

Після проведення оцінки майна та надання документів, що підтверджують оцінку майна позивачу необхідно сплатити судовий збір.

Представником позивача подана позовна заява майнового характеру, тому ставка судового збору за її подання, з урахуванням ціни позову та приписів ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Суму судового збору необхідно розрахувати від 50 % вартості спірного майна.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 175 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання права власності на 1/2 частку спільного майна подружжя залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу та представнику позивача.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://um.ck.court.gov.ua/sud2318/info/csz/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.В. Піньковський