РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2021 року, місто Новоград-Волинський Житомирської області

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючого - судді Мозгового В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Горбатюк І.О.

представника позивача ОСОБА_1

відповідачів/позивачів за зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3

відповідачки ОСОБА_4

(Справа № 285/3431/21, провадження у справі № 2/0285/858/21)

розглянув у судовому засіданні у загальному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , третя особа Новоград-Волинська ОТГ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 , ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2021 року до суду звернувся ОСОБА_5 з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на три місяці, з дня набрання рішенням законної сили

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_6 , після смерті якої відкрилась спадщина за заповітом. 24 червня 2021 року він звернувся до приватного нотаріуса Новоград-Волинського районного нотаріального округу Житомирської області з заявою про прийняття спадщини. Цього ж дня нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з пропуском шестимісячного строку на звернення.

Позивач ОСОБА_5 зазначає, що не подав заяву про прийняття спадщини в строк передбачений ст. 1270 ЦК України з поважних причин, оскільки він не був обізнаний про наявність заповіту.

31 серпня 2021 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 подали зустрічну позовну заяву в якій просять суд визначити їм додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свої позовні вимоги обґрунтували ти, що вони також 19.08.2021 року звернулись до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини, але отримали відмову у видачі свідоцтва про прийняття спадщини, оскільки, як і ОСОБА_5 пропустили шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Позивачки за зустрічним позовом посилаючись на те, що оскільки вони за станом здоров`я та не обізнаністю про наявність заповіта пропустили строк, просили позовні вимоги задовольнити.

Відповідачі за первісним позовом в підготовчому судовому засіданні позовні вимоги ОСОБА_5 визнали та просили їх задовольнити.

Представник відповідача та відповідачка ОСОБА_4 за зустрічним позовом в підготовчому судовому засіданні зустрічні позовні вимоги ОСОБА_3 . Та ОСОБА_2 визнали та просили їх задовольнити.

Представник третьої особи Новоград-Волинська ОТГ в судове засідання направив клопотання про слухання справи без його участі.

Згідно ч. 4 ст. 200 ЦПК України, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення, зокрема у разі визнання позову відповідачем проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Вислухавши усні пояснення учасників справи, дослідивши наявні матеріали в справі та давши їм належну оцінку, суд приходить до висновку, що позовні вимоги за первісним позовом та за зустрічною позовною заявою підлягають задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати сторін по справі, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті якої відкрилась спадщина. /а.с.14/

Мати ОСОБА_6 за життя склала заповіт на сторін по справі, якій був посвідчений секретарем Дідовицької сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області (а.с. 17).

24 червня 2021 року ОСОБА_5 звернувся до приватного нотаріуса Новоград-Волинського районного нотаріального округу Житомирської області з заявою про прийняття спадщини.

18 серпня 2021 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 також звернулись до приватного нотаріуса Новоград-Волинського районного нотаріального округу Житомирської області з заявою про прийняття спадщини.

Постановами нотаріуса №85/02-14 від 24.06.2021 року та №101/02-14 від 18.08.2021 року ОСОБА_5 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері, в зв`язку з тим, що вони не подаи заяв у встановлений законом шестимісячний термін та відсутністю факту прийняття спадщини. /а.с.16/

Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є такі причини, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20).

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

Таким чином, враховуючи, що відповідачі визнали позовні вимоги за первісним та зустрічним позовами, визнання ними позовних вимог не суперечить вимогам закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд доходить до висновку, що позовні вимоги за первісною та зустрічною позовною заявою підлягають до задоволення.

Керуючись ч. 6 ст. 259, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , НОМЕР_2 , проживаюча АДРЕСА_2 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживаюча АДРЕСА_3 ) та ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , проживаюча АДРЕСА_4 ), третя особа Новоград-Волинська ОТГ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю

Визначити ОСОБА_5 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на три місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Позовні вимоги ОСОБА_3 , ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на три місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на три місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК (від 03.10.2017 року) апеляційна скарга подається учасниками справи до Житомирського апеляційного суду через Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області.

Повний текст рішення виготовлено 06 вересня 2021 року.

Головуючий