Справа № 263/5541/21
Провадження № 2-о/263/338/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2021 року м. Маріуполь

Жовтневий районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі: головуючого судді Хараджа Н.В., при секретарі Зарудній А.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Маріуполі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , зацікавлена особа: ОСОБА_2 , про видачу обмежувального припису,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області перебуває цивільна справа за позовом заявою ОСОБА_1 , зацікавлена особа: ОСОБА_2 , про видачу обмежувального припис.

06 травня 2021 року ухвалою суду прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено судове засідання на 07 травня 2021 року, які у подальшому неодноразово відкладались за неявкою сторін.

Згідно з доповідною секретаря судового засідання 06.05.2021 року, 07.05.2021, 12.05.2021 року, 14.05.2021 року, 20.05.2021 року, також 31.05.2021 нею здійснювалось повідомлення заявника ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи за допомогою телефонограми (номер НОМЕР_1 ), проте ОСОБА_1 , за номером НОМЕР_2 на ї телефонний дзвінок не відповіла. Вказаний номер не є дійсним. 06.05.2021 року, 07.05.2021, 12.05.2021 року , 14.05.2021 року, 20.05.2021 року, також 31.05.2021, нею здійснювалось повідомлення заінтересованої особи ОСОБА_2 за номером НОМЕР_3 , про час та місце розгляду справи за допомогою телефонограми (номер НОМЕР_1 ), проте ОСОБА_2 за номером НОМЕР_3 на її телефонний дзвінок не відповів. За вказаним номером телефон вимкнено. Крім того, як вбачається з накладними «Укрпошти» ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було скеровано судові повістки на судові засідання, призначені на: 14 травня 2021 року, 21 травня 2021 року,31 травня 2021 року, які вручено не було, також на кожне судове засідання сторонам було здійснено оголошення про час та місце розгляду справи на сайті «Судова Влада». Таким чином, судом було вжито всі можливі, передбачені законом, способи сповіщення сторін про час та місце розгляду справи, однак заявниця, будучі обізнаною про наявність у суді даної заяви, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових клопотань, не цікавилась рухом справи.

У судове засідання учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду повідомлялися належним чином.

На підставі ч. 2 ст. 247 цього Кодексу фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Згідно з ст.350-1 ЦПК України заява про видачу обмежувального припису подається до суду за місцем проживання (перебування) особи, яка постраждала від домашнього насильства або насильства за ознакою статі, а якщо зазначена особа перебуває у закладі, що належить до загальних чи спеціалізованих служб підтримки постраждалих осіб, - за місцезнаходженням цього закладу.

Статтею 350-5 передбачено, що справа про видачу обмежувального припису розглядається судом за участю заявника та заінтересованих осіб. У разі якщо участь заявника становить загрозу подальшої дискримінації чи насильства для нього, справа може розглядатися без його участі. Неявка належним чином повідомлених заінтересованих осіб не перешкоджає розгляду справи про видачу обмежувального припису. Суд розглядає справу про видачу обмежувального припису не пізніше 72 годин після надходження заяви про видачу обмежувального припису до суду. Судові витрати, пов`язані з розглядом справи про видачу обмежувального припису, відносяться на рахунок держави.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Як зазначив Верховний суд (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019) повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду навіть за наявності поважних причин такої неявки.

Системний аналіз вказаної норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом.

Враховуючи викладене, приходжу до переконання, що оскільки заявниця у судові засідання, призначені на: 07 травня 2021 року, 14 травня 2021 року, 21 травня 2021 року,31 травня 2021 року,не з`явилась, хоча належним чином повідомлялася про час, дату та місце судового розгляду справи, про причини неявки не повідомила, клопотання про відкладення розгляду справи або заяви про розгляд справи за відсутності заявниці у матеріалах справи відсутні, а відтак суд прийшов до висновку, що заяву необхідно залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 10, 257-261, 353-354, пунктом 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа: ОСОБА_2 , про видачу обмежувального припису - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявниці, що залишення заяви без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя: Н.В.Хараджа