КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
======================================================================
Справа №758/9625/20 Головуючий у І інстанції Гребенюк В.В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2021 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Писаної Т.О., Таргоній Д.О.,

розглянувши у в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду м. Київ від 07 вересня 2021 року про повернення заяви про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року ОСОБА_2 звернулася до суду першої інстанції з вказаним позовом та просила суд стягнути з відповідача аліменти в розмірі ј частки від доходу, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Заочним рішенням Подільського районного суду м. Києва від 01 квітня 2021 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі однієї чверті від усіх видів заробітку (доходів), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 20 серпня 2020 року і до досягнення ОСОБА_4 повноліття.

26 липня 2021 року на адресу суд першої інстанції надійшла заява ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду першої інстанції, що ухвалено у даній справі.

Ухвалою Подільського районного суду м. Київ від 07 вересня 2021 року заяву про перегляд заочного рішення суду було повернуто заявнику.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції було передчасно повернуто заяву про перегляд заочного рішення суду, оскільки суд першої інстанції безпідставно залишив заяву про перегляд заочного рішення суду без руху, а в подальшому повернув таку заяву.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_3 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції від 07 вересня 2021 року про повернення заяви про перегляд заочного рішення суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України, відзив на апеляційну скаргу у письмовій формі на адресу суду апеляційної інстанції не надходив. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Згідно зі ст. 369 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу про повернення заяви розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 листопада 2021 року було відмовлено в задоволенні клопотання про розгляд справи з повідомленням (викликом) учасників справи та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Вивчивши матеріали справи, доводи викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів доходить висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити з урахуванням таких підстав.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 10 серпня 2021 року заяву про перегляд заочного рішення суду було залишено без руху та надано строку на усунення визначеній в ній недоліків, однак ОСОБА_3 вказані недоліки, у визначений судом строку, не усунув.

Повно та всебічно дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів не може повною мірою погодитися з вказаними висновками суду першої інстанції виходячи з такого.

Відповідно до ст. 285 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі.

У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів, документ про сплату судового збору, докази, на які посилається заявник.

До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Статтею 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 10 серпня 2021 року заяву про перегляд заочного рішення суду було залишено без руху та надано позивачу строку на усунення таких недоліків: надати суду докази того, що місце проживання відповідача на час розгляду цивільної справи та на час винесення оскаржуваного рішення суду було зареєстровано за іншою адресою, аніж та, на яку суд надсилав поштові відправлення. А також оформити заяву про перегляд заочного рішення суду відповідно до вимог ст. 285 ЦПК України.

Ухвала суду першої інстанції від 10 серпня 2021 року була надіслана судом на всі відомі суду поштові адреси, зокрема на: АДРЕСА_1 (зареєстроване місце проживання ОСОБА_3 ); АДРЕСА_2 (адреса фактичного місця проживання, яка зазначається безпосередньо ОСОБА_3 в поданій заяві).

Разом з тим, поштові конверти, що направлялись судом на вказані адреси ОСОБА_3 повернулися до суду першої інстанції без вручення, з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Однак, представник ОСОБА_3 - адвокат Костенко В.П. 26 серпня 2021 року ознайомився з матеріалами справи, що підтверджується розпискою, яка міститься в матеріалах справи.

Вивчивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції не може погодитися з твердженням суду про те, що ознайомлення представником відповідача з матеріалами справи означає, що останній отримав копію ухвали суду від 10 серпня 2021 року про залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху. Окрім того, відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства перебіг строку на усунення недоліків розпочинається з моменту вручення заявнику такої ухвали суду.

Повернення конверту до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не свідчить про відмову сторони від одержання поштового відправлення чи про її незнаходження за адресою, повідомленою суду.

Відповідне положення міститься у постанові Верховного Суду від 12 травня 2021 року у справі № 216/3765/16-ц.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції в частині залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху, оскільки подана заява не відповідала формі та змісту, що визначені ст. 285 ЦПК України, а тому суд першої інстанції мав процесуальну можливість вирішити питання про залишення такої заяви без руху, надавши заявнику строк на усунення недоліків.

Також суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що апеляційна скарга, яка викладена на 28-ми арк., містить в собі переписування раніше зазначених обставин, які вже були викладені скаржником в інших процесуальних заявах, яка містяться в матеріалах справи, а також неодноразове повторювання/цитування одних і тих же обставин в самій апеляційній скарзі, а також доводи апеляційної скарги зводяться до цитування норм матеріального та процесуального права, які не містять посилань на те, в чому саме полягає незаконність оскаржуваної ухвали суду.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що доводи апеляційної скарги щодо належного/неналежного повідомлення про розгляд справи, надсилання/не надсилання судом першої інстанції копії заочного рішення у справі відповідачу, необґрунтованість позовних вимог, неналежний розгляд заяв про відвід оцінюються судом критично, так як не впливали на висновки суду першої інстанції під час постановлення оскаржуваної ухвали суду про повернення заяви про перегляд заочного рішення суду.

Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає доцільним скасувати ухвалу суду першої інстанції про повернення заяви про перегляд заочного рішення для продовження розгляду, з урахуванням висновків, що містяться в цій постанові суду, оскільки матеріали справи не містять доказів, які б підтвердили факт отримання ОСОБА_3 ухвали суду від 10 серпня 2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У відповідності до вимог ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду про повернення заяви про перегляд заочного рішення суду у справі з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, а тому апеляційну скаргу слід задовольнити, а ухвалу суду першої інстанції - скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 374, 379 України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Подільського районного суду м. Київ від 07 вересня 2021 року про повернення заяви про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення в порядку та з підстав, що визначені ст. 389 ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач

Судді: