Провадження №2/760/9082/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

05 серпня 2021 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом виселення,-

встановив:

Позивач звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва із зазначеним позовом, в якому просить:

- виселити ОСОБА_3 з квартири АДРЕСА_1 , яка є у спільній власності спадкоємців.

Згідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин підстави також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше - для визначення предмета доказування по даній справі.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України виходячи з наступного.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Позивач повинен викласти свою заяву, як позовну заяву відповідно до вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, зазначити відповідача та виконати всі інші вимоги зазначені у вищевказаній нормі ЦПК України.

У разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, потерпіла особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

Згідно ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, серед іншого зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Підстава позову - обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Предмет позову - матеріально-правові вимоги позивача до відповідача.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

За змістом ст.391 ЦК України, позов про захист права власності подається з метою усунення перешкод у здійсненні власником права користування та розпорядження своїм майном.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ в п.34 постанови №5 від 07 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» вказав, що оскільки право власності є абсолютним правом, яке включає право володіння, користування та розпорядження майном, якого ніхто не може бути позбавлений, крім випадків, передбачених законом, під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім`ї, попередніми членами його сім`ї, а також членами сім`ї попереднього власника житла.

Спосіб захисту - певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Способи захисту цивільних прав визначені у ст.16 ЦК України.

За викладом описаним позивачем в заяві вбачається, що остання має на меті визнати ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням шляхом виселення.

Зазначене регламентується наступними нормами чинного законодавства.

Відповідно до положень ст.405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

В контексті зазначеної статті, позивачу необхідно навести обставин, які свідчать про наявність сукупності юридичних фактів, визначеної ч.2 ст.405 ЦК України, з якими даною нормою пов`язується втрата членом сім`ї права користування житлом: 1) відсутність члена сім`ї понад один рік; 2) відсутність поважних причин не проживання члена сім`ї. Тобто позивачу необхідно надано докази того, що:

- відповідач відсутня понад один рік; відсутності поважних причин не проживання останньої у квартирі.

Вказаною нормою передбачений захист прав власності, що підлягає застосуванню до правовідносин про визнання особи такою, що втратили право користування житловим приміщенням за умови належності позивачу квартири на праві власності.

Згідно позовних вимог, позивач просить суд виселити ОСОБА_3 , яка є дитиною відповідача ОСОБА_2 .

Позивачу слід зазначити чи є дитина повнолітньою особою, у разі відсутності повноліття, необхідно вирішити питання про залучення до участі у справі Органу опіки та піклування Служби у справах дітей з надання копій позовної заяви та доданих до неї документів.

З позовної заяви не вбачається, що особа до якої висунуті вимоги не зареєстрована у спірні квартирі. Згідно довідки Житлово-екплуатаційної дільниці №902 від 11.01.2017 у спірній квартирі взагалі відсутня реєстрація навіть співвласників квартири. Позивачу необхідно надати докази реєстрації физичних осіб у спірній квартирі або докази фактичного проживання там відповідача.

Позивач має визначитися зі способом захисту порушеного права, з посиланням на відповідні обставини та докази, визначивши правові підстави для визнання особи такою, що втратила право користування приватним житловим приміщенням, власником або наймачем якого є позивач.

Позивач не зазначив обставин, тобто тих юридично значимих фактів, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги, відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог. Так позивач під час звернення до суду з заявою про виселення не зазначила підстави для цього з посиланням на нормами чинного ЦК України або ЖК Української РСР, що обумовлюють підстави виселення.

Позивач має визначитися зі способом захисту порушеного права, з посиланням на відповідні обставини та докази, визначивщи правові підстави на яких ґрунтується позов з урахуванням права власності на квартиру та відсутності реєстрації фізичних осіб у спірній квартирі.

Тобто позовна вимога є не точною, так як не відповідають вимогам статті на яку треба посилатися, як на юридичну підставу позову. Тобто, зазначена вимога в такому викладі є не коректною, вказаний недолік підлягає виправленню та усуненню позивачем.

Згідно з чинним законодавством зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача відповідачем, є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Частиною 4 ст.177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зазначає, що він учасник Великої Вітчизняної війни, тому до матеріалів позовної заяви необхідно надати ксерокопію посвідчення, як доказ підстави звільнення від сплати судового збору.

Згідно ч.8 ст.43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Жоден із долучених до заяви документів не містить підпису позивача із зазначенням дати, - на підтвердження відповідності копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у позивача.

Слід акцентувати увагу позивача на тому, що справи такої категорії розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження. Особливостями такого розгляду є скорочені строки розгляду, підготовче засідання не проводиться, справа розглядається без повідомлення сторін за наявними матеріалами - суд досліджує докази та письмові пояснення, викладені в заявах по суті справи. За таких обставин, тим більш позивач зобов`язаний ретельно ставитися до виконання вимог щодо доведення певного кола фактів та детально зазначати докази на підтвердження кожної обставини, яка має значення для вирішення справи по суті позовних вимог.

Суд звертає увагу позивача на необхідність виправлення всіх зазначених недоліків допущених у позовній заяві.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Звертаючись до суду, позивач в порушення вимог ст.175 ЦПК України не зазначає повне ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - відповідача ОСОБА_3 , а також реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Тому, позивачу необхідно зазначити повне ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) відповідача ОСОБА_3 .

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Вищевикладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

На підставі викладеного вище, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Недоліки необхідно усунути шляхом виконання всіх вимог зазначених в цій ухвалі суду шляхом подання до суду позовної заяви в новій редакції у відповідній кількості до осіб, які беруть участі у розгляді.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ухвали суду, заява, відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом виселення - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О. Козленко