ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 638/5706/21 Головуючий суддя І інстанції Цвіра Д. М.
Провадження № 22-ц/818/4264/21 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи у спорах, що виникають з договорів кредиту
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2021 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.,

суддів колегії Котелевець А.В., Хорошевського О.М.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 22 квітня 2021 року, постановлену у складі судді Цвіри Д.М., по цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 22 квітня 2021 року позовну заяву АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - повернуто позивачеві.

В апеляційній скарзі АТ КБ «Приватбанк» просить зазначену ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої на новий розгляд.

В обґрунтування скарги зазначено, що ухвала суду є незаконною, винесеною з порушенням норм процесуального та матеріального права, за недоведеністю обставин, що мають значення та невідповідності висновків суду обставинам справи.

Вказали, що судом першої інстанції незаконно застосовано положення п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Послались на те, що позовну заяву підписано представником позивача Гребенюком Олександром Сергійовичем, на підтвердження повноважень якого до матеріалів позовної заяви додана копія довіреності АТ КБ «Приватбанк» № 3084-К-Н-О від 11.08.2020, яка є дійсною та відповідає вимогам ст. 246 ЦК України, та якою передбачено право останнього підписувати та подавати позовні заяви до судів. Посадове становище підписанта зазначено у довіреності. Довіреність є чинною до 04.08.2022. Тобто до суду надана довіреність повноважного представника з відповідними повноваженнями. Дійсність вказаної довіреності можливо перевірити на офіційному інтернет-сайті Банку, про що зазначено на зворотній сторінці довіреності.

Зазначили, що ціна позову по даній справі становить 26476,28 грн, отже, дана справа є малозначною. Позовна заява по малозначній справі подається представником на підставі ч. 2 ст. 60 ЦПК України.

Зауважили, що така підстава, як зміна керівника відсутня в переліку підстав для припинення довіреності. 08.02.2018 ОСОБА_2 було призначено Головою Правління АТ КБ «ПриватБанк». У зв`язку із закінчення строку дії трудового контракту Голови Правління Петра Крумханзла, починаючи з 24 січня 2021 року виконання обов`язків Голови Правління Банку покладено на Ганну Самаріну, Заступника Голови Правління (з питань фінансів) зі всіма повноваженнями Голови Правління Банку відповідно до законодавства України та Статуту Банку. Про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань 25.01.2021 внесено відповідні зміни. Таким чином, на час видачі довіреності ОСОБА_3 , 11.08.2020 у Петра Крумханзла були відповідні повноваження на видачу довіреності та її посвідчення.

Вважають, що суд в порушення ЦПК України позбавив позивача права на захист свого порушеного права, повертаючи позов, фактично ухилився від вирішення спору по суті, та від здійснення правосуддя, що суперечить Конституції України.

Відзиву на апеляційну скаргу від учасників справи не надійшло, що не перешкоджає розгляду справи за наявними у ній матеріалами відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України.

Частина третя статті 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, які передбачені у ч. 2 ст. 369 ЦПК України, з огляду на те, що позивачем подано апеляційну скаргу на ухвалу про повернення заяви позивачеві, оскарження якої передбачено п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, без повідомленням учасників справи.

Згідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до вказаних норм ЦПК України, вислухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

У статті 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам рішення суду першої інстанції не відповідає.

Судом встановлено, що 19 квітня 2021 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшли матеріали позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції в ухвалі від 22 квітня 2021 року свої висновки мотивував тим, що у позовній заяві зазначено про те, що її підписано представником Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» за довіреністю Гребенюком Олександром Сергійовичем, на підтвердження повноважень якого, до матеріалів позовної заяви додана копія довіреності АТ КБ «ПриватБанк» №3084-К-Н-О від 11.08.2020.

Як зазначено в копії вищевказаної довіреності №3084-К-Н-О від 11.08.2020, остання видана за підписом Голови Правління АТ КБ «ПриватБанк» () Петра Крумханзла, який діє на підставі Статуту АТ КБ «ПриватБанк», та який уповноважив юрисконсульта департаменту з супроводу судового та виконавчого провадження АТ КБ «ПриватБанк» Гребенюка Олександра Сергійовича представляти інтереси Банку, зокрема в загальних та спеціалізованих судах окремих судових юрисдикцій всіх інстанцій, тощо.

Однак, жодного документа на підтвердження відповідних повноважень Петра Крумханзла, як Голови правління АТ КБ «ПриватБанк» суду не представлено. За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, відомості про те, що ОСОБА_4 обіймає посаду Голови правління АТ КБ «ПриватБанк» () - відсутні.

Натомість містяться «Відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи: Самаріна Ганна Юріївна із зазначенням: (виконання обов`язків Голови Правління Банку зі всіма повноваженнями Голови Правління Банку відповідно до законодавства України та Статуту Банку) - керівник, та Ярмоленко Валентина Василівна, - представник.

Відомості щодо можливості здійснення Гребенюком Олександром Сергійовичем представництва (самопредставництва) юридичної особи АТ КБ «ПриватБанк», як і про взагалі будь-яких інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені АТ КБ «ПриватБанк» окрім його керівника (виконуючого обов`язки Голови правління банку) та представника Ярмоленко В.В. - Реєстр не містить.

Відсутність запису у реєстрі є належним і достатнім (достовірним) підтвердженням відсутності таких відомостей (інформації) для будь-якого державного органу, яким є суд.

Перевіркою відомостей Єдиного реєстру адвокатів України також встановлено, що відсутні відомості про те, що Гребенюк Олександр Сергійович має статус адвоката, і документа, який би це посвідчував до заяви також не додано.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позовна заява АТ КБ «Приватбанк» підписана особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку, з огляду на що суд не вбачав правових підстав для прийняття її до розгляду, та повернув її відповідно до положень п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками.

У статті 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли, зокрема, заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України № 1401-VIII від 02 червня 2016 року «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)».

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України визначено, що однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з приписами частин першої, третьої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною другою статті 60 ЦПК України передбачено, що під час розгляду спорів, які виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно з частиною сьомою статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку господарського чи адміністративного судочинства, суд перевіряє наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог цивільного процесуального закону, чинного на дату подання позовної заяви.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Судом встановлено, що позовну заяву підписано представником Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» за довіреністю Гребенюком Олександром Сергійовичем, на підтвердження повноважень якого, до матеріалів позовної заяви додана копія довіреності АТ КБ «Приватбанк» №3084-К-Н-О від 11.08.2020.

За правилом п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову у цій справі становить 26476,28 грн, а отже, дана справа є малозначною.

З огляду на викладене, АТ КБ «ПриватБанк» не позбавлено права на представництво своїх законних інтересів у суді представником, який не є адвокатом, повноваження якого підтверджуються довіреністю.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.05.2019 по справі № 337/2083/17-ц.

Таким чином, безпідставним є посилання районного суду на відсутність у представника за довіреністю Гребенюк О.С. статусу адвоката.

Як зазначено судом першої інстанції відносини, що виникають у сфері державної реєстрації, регулюються, окрім Цивільного кодексу України, спеціальним Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань». Отже, обов`язковому відображенню (реєстрації) в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, підлягають відомості про осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи.

При цьому, відповідно до пункту другого частини першої статті першої цього закону Витяг з Єдиного державного реєстру містить відомості, які є актуальними на дату та час формування витягу або на дату та час, визначені у запиті, або інформацію про відсутність таких відомостей у цьому реєстрі.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, на час формування запиту районним судом відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи: ОСОБА_5 із зазначенням: (виконання обов`язків Голови Правління Банку зі всіма повноваженнями Голови Правління Банку відповідно до законодавства України та Статуту Банку) - керівник з 24.01.2021, та ОСОБА_6 , - представник.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Всупереч ст. 89 ЦПК України суд першої інстанції у контексті згаданої норми пункту другого частини першої статті першої цього Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» не звернув уваги, що довіреність ОСОБА_3 на підтвердження повноважень видана 11.08.2020, тобто до призначення ОСОБА_5 на посаду 24 січня 2021 року.

Крім того, у разі якщо суд вважав, що довіреність підписана не повноважною особою, то відповідно до принципу верховенства права та пропорційності, ст.ст. 10, 11 ЦПК України, суд має застосовувати норми цивільного судочинства відповідно до визначеній у нормі ст. 2 ЦПК України меті (основного завдання) цивільного судочинства.

Згідно ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Тому відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, у даному випадку з метою верифікації довіреності, яку було надано на підтвердження повноважень представника позивача, що кваліфікується як відсутність належним чином посвідченої довіреності згідно з нормою ч. 7 ст. 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, а не повертає позовну заяву відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, яка у таких випадках не застосовується.

Зазначене свідчить про те, що у суду першої інстанції не було підстав повертати позовну заяву.

З огляду на те, що суд порушив наведені норми цивільного процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, доводи скарги знайшли своє підтвердження, тому колегія суддів на підставі п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України задовольняє апеляційну скаргу, скасовує ухвалу суду першої інстанції та направляє справу до того ж суду для продовження розгляду.

Керуючись п. 6 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 379, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» - задовольнити.

Ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 22 квітня 2021 року - скасувати.

Справу за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня проголошення, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення виготовлений 16 листопада 2021 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді колегії А.В. Котелевець.

О.М. Хорошевський.