22.11.2021
Справа №642/7835/21
Провадження № 2/642/2609/21
У Х В А Л А
22 листопада 2021 р. м. Харків
Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Шрамко Л.Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про спростування неправдивих відомостей
в с т а н о в и в:
Позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача, просить:
- визнати недостовірною та такою, що порушує її права на повагу до її гідності, честі та недоторканість ділової репутації, наступну інформацію, розповсюджену ОСОБА_2 шляхом поміщення її до заяви на ім`я народного депутату України ОСОБА_3 «Відбулося явне свавілля з боку тренерського складу, з метою вижити найбільш підготовлених спортсменів, тому що ми не занесли хабаря».
-зобов`язати ОСОБА_2 спростувати поширену відносно ОСОБА_1 недостовірну інформацію, шляхом складення протягом 5 календарних днів після набрання судовим рішенням в даній справі чинності заяви на ім`я народного депутату України ОСОБА_3 , з наступним текстом спростування: « ОСОБА_4 ! в поданій мною на Ваше ім`я заяві від 26.10.2021р. містяться недостовірні та неправдиві відомості відносно ОСОБА_1 , а саме те, що нібито 4.10.2021 року за її участю відбулося явне свавілля з боку тренерського складу, з метою вижити найбільш підготовлених спортсменів, тому що ми не занесли хабаря. ОСОБА_1 ніколи не вимагала від мене хабаря. Висновок, що моя донька ОСОБА_5 і ще дві спортсменки не пройшли відбор для подальшого тренування був прийнятий не з причини того, що ми не занесли хабаря».
Відповідно до ст. 175 ЦПК України позовна заява, зокрема, повинна містити, зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Позовна заява не відповідає зазначеним вимогам.
Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Позивачкою у позовній заяві об`єднано 2 вимоги немайнового характеру, а саме позовна вимога про визнання інформації недостовірною та позовна вимога про зобов`язання вчинити дії, та надано докази сплати судового збору у розмірі 908 грн.
Відповідно до п.2 ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Відповідно до п.10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 р. № 10, подані до суду позовні заяви чи заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.
Відповідно до п.13 вищезазначеної Постанови якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).
Отже, позовна вимога про визнання інформації недостовірною та позовна вимога про зобов`язання вчинити дії підлягають самостійній оплаті.
Таким чином, позивачці необхідно доплатити судовий збір у розмірі 908 гривень на підтвердження чого надати суду оригінал відповідної квитанції (платіжного доручення).
Відповідно до п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при розгляді зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності, честі чи ділової репутації, є сукупність ряду обставин, у тому числі : поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача.
Так, з позовної заяви слідує, що оспорювана інформація не містить чіткої ідентифікації особи, якої вона стосується, посилання на позивачку особисто, в тексті «Відбулося явне свавілля з боку тренерського складу, з метою вижити найбільш підготовлених спортсменів, тому що ми не занесли хабаря», який просить спростувати позивачка, не зазначена її особа.
Враховуючи наведене, слід обґрунтувати доводи позивачки, що інформація стосується її особисто, та обґрунтувати відповідність обраного способу спростування інформації шляхом складання відповідачем заяви вищенаведеного змісту.
Як зазначено у п. 16 вказаної постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 р. № 1016. відповідно до статті 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.
Суди повинні мати на увазі, що у випадку, коли особа звертається до зазначених органів із заявою, в якій міститься та чи інша інформація, і в разі, якщо цей орган компетентний перевірити таку інформацію та надати відповідь, проте в ході перевірки інформація не знайшла свого підтвердження, вказана обставина не може сама по собі бути підставою для задоволення позову, оскільки у такому випадку мала місце реалізація особою конституційного права, передбаченого статтею 40 Конституції, а не поширення недостовірної інформації.
Разом з тим наявність у такому зверненні завідомо неправдивих відомостей, а також у разі встановлення, що для звернення особи до вказаних органів не було жодних підстав і було викликано не наміром виконати свій громадський обов`язок або захистити свої права, свободи чи законні інтереси, тягне відповідальність, передбачену законодавством України.
Враховуючи наведені положення, позивачці слід зазначити, якими доказами підтверджується розповсюдження недостовірної інформації лише з метою посягання на честь, гідність та репутацію позивачки, а ні наявність у відповідача наміру захистити права, свободи чи законні інтереси дочки, на що він посилається у заяві, адресований народному депутату України.
Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи наведене, заяву необхідно залишити без руху, надати позивачці строк для усунення недоліків.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи викладене, слід залишити позов без руху, надавши позивачці строк для усунення вказаних недоліків.
Керуючись ст. ст. 185 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про спростування неправдивих відомостей залишити без руху, надати позивачці строк протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.
Роз`яснити позивачці, що у разі, якщо вона не виконає вказані вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачці, що не перешкоджає повторному зверненню до суду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Л.Л. Шрамко