Провадження №2/756/6243/21
УХВАЛА

11 листопада 2021 року Оболонський районний суд міста Києва у складі головуючого - судді Тихої О.О., за участю секретаря судового засідання Кренджеляк А.М., представника позивача Бабенка С.М. , представника відповідача Лисенко Г.О., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Діпрозв`язок» до ОСОБА_2 про стягнення коштів, набутих без достатньої правової підстави,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває вказана цивільна справа.

02 листопада 2021 року через канцелярію суду надійшла заява від позивача про зміну підстав позову та збільшення розміру позовних вимог, в якій ПрАТ «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Діпрозв`язок» просило стягнути з ОСОБА_2 на його користь безпідставно набуті грошові кошти (виплати у вигляді премій) в сумі 812 157,35 грн., а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 12 182,36 грн.

Представник позивача у підготовчому судовому засіданні заяву про зміну підстав позову та збільшення позовних вимог підтримав та просив прийняти її до розгляду. В обґрунтування зазначив, що у вересні 2021 року ТОВ «ОДІ Аудит Ешюренс» позивачу - ПрАТ «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Діпрозв`язок», були надані аудиторські послуги з огляду проміжної фінансової звітності, складеної відповідно до Національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку (Звіт від 26.09.2021). За результатами проведеного аудиту було встановлено відсутність прибутку товариства за період 2017-2020 років, а отже, як наслідок, відсутність правових підстав для нарахування матеріальних заохочень (премій) відповідачу ОСОБА_2 під час його перебування на посаді директора ПрАТ «Діпрозв`язок». Таким чином, премії (квартальні, річні та разові), які нараховано та сплачено відповідачу у період 2017-2020 років у сумі 812 157,35 грн. є безпідставно набутими коштами, передумовою їх отримання були недобросовісні дії відповідача, а отже саме вказана сума грошових коштів підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти прийняття заяви про зміну підстав позову та збільшення розміру позовних вимог. В обґрунтування своїх заперечень зазначила, що у даній заяві позивачем одночасно змінені як підстави, так і предмет позову, що є фактично новим позовом, з яким позивач повинен звертатися на загальних підставах. Так, підставою позову у первісній редакції була неправильність нарахування премій відповідачу ОСОБА_2 під час його перебування на посаді директора за період 2017-2020 років, тобто, мова фактично йшлася про арифметичні помилки, пов`язані з невірно врахованими розмірами посадового окладу тощо), що нібито призвело до нарахування премій у більших розмірах, ніж повинно було, а тому позивач звернувся з позовом про стягнення різниці між нарахованими та виплаченими відповідачу сумами премій та тими, які, на думку позивача, є вірними. У той час, як у заяві про зміну підстав позову мова йдеться вже про безпідставність виплати премій відповідачу у період 2017-2020 років та заявлено про стягнення зовсім інших сум, обумовлених іншими підставами, не як безпідставно нарахованих коштів внаслідок арифметичних помилок та неправильних розрахунків. Крім того, до заяви про зміну підстав та предмету позову додано нові докази, зокрема, копія Звіту ТОВ «ОДІ Аудит Ешюренс» від 26.09.2021 про результати аудиторської перевірки, якого взагалі не існувало на час звернення до суду з позовом до відповідача. Отже під видом збільшення позовних вимог позивачем фактично подано заяву про стягнення нових сум з відповідача, які мають іншу природу, характер та порядок нарахувань, а отже одночасно змінено предмет та підстави позову, що є недопустимим.

Суд, вислухавши учасників судового засідання, дослідивши заяву позивача, матеріали справи, приходить до наступного.

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Судом встановлено, що 07.09.2021 позивач звернувся з первісним позовом до відповідача з вимогою про стягнення з останнього на користь позивача безпідставно набутих грошових виплат у вигляді премій у сумі 222 556,79 грн., частина з яких є різницею між фактично нарахованими та виплаченими сумами премій у період 2017-2020 років, які неправомірно збільшені, та сумами, які, на думку позивача, повинні були нараховуватися відповідно до розміру посадового окладу відповідача з урахуванням фактично відпрацьованого ним часу. При цьому, підставами позовних вимог зазначені висновок незалежного аудиту, проведеного ТОВ «ОДІ Аудит Ешюренс» на підставі договору № 242 від 30.07.2021 та результати внутрішньої перевірки ведення бухгалтерського обліку за період з 01.01.2017 по 31.01.2020.

Разом з тим, у заяві від 02.11.2021 позивачем змінено підстави позову, з посиланням на проведену у вересні 2021 року аудиторську перевірку у ПрАТ «Діпрозв`язок», за результатами якої 26.09.2021 ТОВ «ОДІ Аудит Ешюренс» складений новий Звіт про суттєві зауваження та недоліки, виявлені в процесі аудиту. Так, за результатами проведеного аудиту позивачем встановлена відсутність будь-яких підстав для виплати премій відповідачу під час його перебування на посаді директора ПрАТ «Діпрозв`язок» у період 2017-2020 років, а тому позивачем заявлено нові вимоги майнового характеру - стягнення безпідставно набутих грошових коштів у вигляді премій у розмірі 812 157,35 грн.

Тобто, стягнення грошових коштів у первісному та зміненому позовах мають різну правову природу, різний порядок та характер нарахувань, а отже не може вважатися збільшенням первісних позовних вимог.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 345/1520/17.

Враховуючи наведене суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття заяви від 02.11.2021 про зміну підстав позову та збільшення позовних вимог відсутні, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви про зміну підстав позову та збільшення позовних вимог, яка подана позивачем, оскільки за такою заявою заявляється вимога, яка є новою, що не є за своїм змістом збільшенням розміру позовних вимог та суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, тобто є новою позовною вимогою, що не передбачено процесуальним законом.

Вказана заява про збільшення позовних вимог в частині зміни предмету позову не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, оскільки позивач змінює не тільки підстави, але й предмет позову, а також обґрунтовує свої позовні вимоги новими доказами, які не існували на час звернення до суду з первісним позовом, а тому її слід розглядати як новий позов, який має бути оформлений у відповідності до вимог ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 49, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті до розгляду заяви Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Діпрозв`язок» про зміну підстав позовної заяви та збільшення розміру позовних вимог по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Діпрозв`язок» до ОСОБА_2 про стягнення коштів, набутих без достатньої правової підстави, повернувши її позивачу та роз`яснивши право на звернення до суду з новим позовом.

Повернути Приватному акціонерному товариству «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Діпрозв`язок» () сплачені згідно з платіжним дорученням № 545 від 01.11.2021 кошти у сумі 8 844 (вісім тисяч вісімсот сорок чотири) гривні 02 копійки судового збору, сплаченого на рахунок UA0026006, отримувач - ГУК у м. Києві/Оболон. р-н/22030101; .

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Дата виготовлення повного тексту ухвали - 16.11.2021.

Суддя О.О. Тиха