Провадження № 2/219/4139/2021
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

16 листопада 2021 року суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Лапченко О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутської районної ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

представник позивача ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом, згідно якого просить визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк, достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Позовна заява подана представником позивача Лебідь С.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 на підставі довіреності від 20 травня 2021 року, яка видана в Російській федерації та посвідчена нотаріусом Донецького нотаріального округу Ростовської області Ракітіною Оленою Миколаївною.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Згідно ст.59 Конституції України кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Підпунктом 11 пункту 16-1 Перехідних положень Конституції України, передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відтак, з 1 січня 2019 року представництво в судах першої інстанції, за винятком трудових спорів, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) здійснюється виключно адвокатами та законними представниками.

Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (ч. ч.1, 3 ст.237 ЦПК України).

Відповідно до положень ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

За змістом ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 4 ст.274ЦПК України чітко визначені категорії справи, які не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, спірним питанням даної справи є правомірність обмеження відповідачем суми недоотриманої пенсії, яка входить до складу спадщини.

Згідно п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадщини.

Таким чином, з врахуванням п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України, ця справа не є малозначною, так як стосується спадщини.

Оскільки спір по цій справи не виник з трудових відносин та справа не є малозначною, представником по ній може бути тільки адвокат відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України.

Матеріали справи містять довіреність від від 20 травня 2021 року, яка видана в Російській федерації та посвідчена нотаріусом Донецького нотаріального округу Ростовської області Ракітіною Оленою Миколаївною, відповідно до якої ОСОБА_1 уповноважує ОСОБА_2 прийняти спадщину та вести спадкову справу.

Вказана довіреність не містить інформації щодо проставлення апостиля компетентним органом, що робить неможливим встановити підписання заяви повноважною особою.

За змістом ч. 4 ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

За ч.1,3 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер.

Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Положення наведених норм процесуального права дають підстави для висновку, що повноваження адвоката як представника сторони мають бути підтверджені оригіналом ордера або довіреністю (оригіналом) цієї сторони, що посвідчує такі повноваження, або її копією, засвідченою у визначеному законом порядку.

Тому на підтвердження повноважень представника позивача необхідно додати документ на підтвердження права на зайняття адвокатської діяльністю.

Крім того, при розгляді даної категорії справ суд повинен з`ясувати факт відкриття спадщини (смерть спадкодавця); факт наявності підстав для спадкування (спорідненість осіб тощо), факт пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини; факт наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини; факт обґрунтованої відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, факт відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; факт приналежності спадкового майна спадкодавцю (для підтвердження підсудності)

Згідно роз`яснень, наданих у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

При цьому, згідно роз`яснень, наданих у п.24 Постанови Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» N 7 від 30.05.2008 р., суди відкривають провадження у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину».

Представник позивача в позовній заяві зазначив, що наразі у ОСОБА_1 виникла можливість отримати спадщину після смерті її матері, яка складається з недоотриманих пенсійних виплат.

Отже, для з`ясування факту приналежності спадкового майна спадкодавцю (для підтвердження підсудності) позивач не надав належних документів про наявність і приналежність нарахованої, але не виплаченої пенсії її матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , чи знаходилась померла на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України Донецької області, чи отримувала пенсію.

Представником позивача не вирішено питання про залучення до участі у справі та не визначено процесуальний статус Головному управлінні Пенсійного фонду України Донецької області, або не зазначені причини, за яких Управління не залучено до участі у справі.

Оскільки представником позивача не визначено належних відповідачів та не надано позивачем належних документів про наявність і приналежність нарахованої, але не виплаченої пенсії пенсії її матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , зазначена заява підлягає залишенню без руху.

Крім того, представник позивача просив визначити визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк, достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , але не зазначив який саме строк в часовому вимірі йому буде достатнім для подання зазначеної заяви нотаріусу.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позову без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення вказаної ухвали.

А тому, представник позивача повинен надати вказані судом докази.

Керуючись ст.ст. 136, 175-177, 185 ЦПК України, суддя

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутської районної ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом 10 днів з моменту отримання ухвали. Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків позову у строк, встановлений судом, позов буде вважатися неподаним та повернутий.

Копію даної ухвали невідкладно надіслати позивачу, що звернувся із заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Лапченко