КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №753/9823/21 головуючий у суді І інстанції: Заставенко М.О.
УХВАЛА

Іменем України

02 грудня 2021 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Сушко Л.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києвавід 15 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києвавід 15 вересня 2021 року задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 18 жовтня 2021 року подав апеляційну скаргу безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 жовтня 2021 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Шахова О.В., судді: Вербова І.М., Головачов Я.В.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 жовтня 2021 року витребувано із Дарницького районного суду м. Києва матеріали цивільної справи № 753/9823/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини для вирішення питання щодо прийняття апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м.Києва від 15 вересня 2021 року.

02 листопада 2021 року до Київського апеляційного суду надійшли матеріали даної цивільної справи.

За розпорядженням керівника апарату Київського апеляційного суду Радченка О.М. від 30 листопада 2021 року призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №753/9823/21 (а/п 22-ц/824/15573/2021) відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду та пункту 5.4 розділу ІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено новий склад колегії суддів: головуючий суддя - Сушко Л.П., судді: Гаращенко Д.Р., Сліпченко О.І.

02 грудня 2021 року матеріали вказаної цивільної справи отримано суддею Сушко Л.П.

Також, скаржником у апеляційній скарзі заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору, у якому він зазначив, що його матеріальний стан є вкрай незадовільний, і наразі будь-яких доходів він немає та проживає виключно з городницта.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Відповідно до ст. 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, скаржнику необхідно враховувати, що при розгляді клопотання про звільнення від сплати судового збору слід надати докази, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру саме його річного доходу за 2020 рік або надати достовірні докази її скрутного матеріального становища зокрема: довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів чи депозитів, документи про відсутність придбання рухомого чи нерухомого майна тощо.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків від 13 серпня 2021 року №252 ОСОБА_1 за період з І кварталу 2020 року по І квартал 2021 року отримував доходи з таких джерел: заробітна плата від ГУНП у м. Києві у розмірі 99805,34 грн, додаткове благо АТ "Універсал Банк" у розмірі 221,31 грн. Крім того, з довідчи вбачається, що 10 грудня 2020 року він звільнився з ГУНП у м. Києві.

Розглядаючи клопотання про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 , апеляційний суд бере до уваги, що надані ним докази про доходи за 2020 рік дають підстави дійти висновку про те, що розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання апеляційної скарги на рішення суду, не перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за 2020 рік.

Відтак, суд апеляційної інстанції вважає, що обставини, зазначені у клопотанні, не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки не підтверджують з достовірністю її скрутного майнового стану, що перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором.

У рішенні у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення у справі «Шишков проти Росії» від 20 лютого 2014 року).

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у відповідача пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами відповідач стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

За таких обставин у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Станом на дату звернення позивача до суду першої інстанції з позовною заявою, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка поданафізичною особою, ставка судового збору складала 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 908,00 грн. (2270,00 грн. - прожитковий мінімум для працездатних осіб, станом на 01 січня 2021 року * 0,4).

Відповідно до п.1.6 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, особі, яка подала апеляційну скаргу на рішення суду, необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1362,00 грн (908,00 грн - заявлена вимога немайнового характеру * 150 % = 1362,00 грн).

Відповідно до реквізитів рахунку на 2021 рік для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися на рахунок: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Солом`ян. р-н/22030101; код отримувача за ; рахунок отримувача: UA 0026010; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача: 899998; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Таким чином, особі, яка подала апеляційну скаргу, необхідно надати суду апеляційної інстанції докази сплати судового збору у розмірі 1362,00 грн.

За таких обставин підстави для відкриття апеляційного провадження у справі відсутні, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху із наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 15 вересня 2021 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києвавід 15 вересня 2021 року залишити без руху, і надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу, ухвали.

Роз?яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Л.П. Сушко