"24" листопада 2021 р.
Справа № 642/1750/21
Провадження № 2/642/1060/21
23 листопада 2021 року Ленінський районний суд м.Харкова у складі:
головуючого - судді Грінчук О.П.,
за участю секретаря Мотора В.В.,
представника позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування шкоди,
Представник позивача звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просив стягнути солідарно з відповідачів 32 233,00 (тридцять дві тисячі двісті тридцять три) грн. на відшкодування матеріальної шкоди, 50 000,00 (п`ятдесят тисяч) грн. на відшкодування моральної шкоди, а всього: становить 83 233, 00 (вісімдесят три тисячі двісті тридцять три) грн., завданих внаслідок залиття квартири, а також витрати зі сплати судового збору. В обгрунтування вимог позивач зазначив, що він разом зі своєю матір`ю, ОСОБА_5 , є співвласниками квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . 10.01.2020 близько 20 год. 00 хв. його квартира була залита холодною водою з кв. АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище. 17.01.2020 р. комісією у складі начальника та інженера дільниці № 27 КП «Жилкомсервіс» було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної мені шкоди та складання відповідного акту. Відповідно до Акту огляду від 17.01.2020 причиною залиття квартири АДРЕСА_3 стало недбале користування сантехнічними приладами у кв. АДРЕСА_2 , співвласниками якої є відповідачі, та яка розташована вище поверхом, над кв. АДРЕСА_4 . Відповідно до Висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 3863 вартість ремонтно-будівельних робіт квартири АДРЕСА_3 , після її залиття станом на час складання висновку становить 32 233, 00 грн. Також, внаслідок залиття його квартири йому було завдано моральну шкоду, яка виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, через що остання стала непридатною для використання без проведення ремонту, також було порушено звичний та розмірений спосіб мого життя, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання свого власного часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Оскільки відповідачі добровільно не бажають відшкодувати шкоду, позивач звернувся до суду із даним позовом.
Ухвалою суду від 02.04.2021 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.
29.06.2021 підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду.
Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав з підстав, зазначених у ньому.
Відповідачі до судового засідання не з`явилися, про дату, час та місце повідомлялися належним чином в установленому законом порядку. Про причини неявки суду невідомо, заяв та клопотань не надходило, правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалися.
Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").
Представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи.
Суд у зв`язку з неявкою відповідачів та не повідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання в порядку статті 280 ЦПК України, враховуючи згоду позивача та не подання відзиву відповідачами, ухвалив слухати справу за відсутності відповідачів, які не з`явилися, у порядку заочного розгляду справи за наявними в справі матеріалами.
Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.
Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. ст.12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи або витребуваних судом доказів.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 разом із ОСОБА_5 є співвласниками квартири АДРЕСА_3 . (а.с. 9)
10.01.2020 близько 20 год. 00 хв. квартира АДРЕСА_3 була залита холодною водою.
Відповідно до Акту огляду комісії у складі начальника та інженера дільниці № 27 КП «Жилкомсервіс» від 17.01.2020, причиною залиття квартири АДРЕСА_3 стало недбале користування сантехнічними приладами власником квартири АДРЕСА_5 . (а.с. 10)
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, право власності на квартиру АДРЕСА_6 зареєстровано за відповідачами: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . (а.с. 8)
Згідно Акту огляду квартири в результаті комісійного обстеження квартири за вищевказаною адресою виявлено, що в результаті події залиття було пошкоджено стіни, стелю та підлогу у коридорі, житловій кімнаті та ванній кімнаті, а саме:
-в приміщенні коридору сталося: намокання шпалер стін і стелі по всій площі; намокання і деформація деревостружкових (ДВП) покриття підлоги; намокання і здуття лінолеуму підлоги; намокання скритої електропроводки і освітлювальних приладів верхнього світла.
-у житловій кімнаті сталося: намокання гіпсокартону стін і стелі з утворенням тріщин; відшарування шпалер стін; деформація лінолеуму підлоги; намокання скритої електропроводки і освітлювальних приладів верхнього світла;
-у ванній кімнаті сталося: намокання гіпсокартону стін і стелі з утворенням тріщин; намокання дерев`яного дверного блоку з подальшою його деформацією.
Відповідно до Висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 3863, проведеного експертами ННЦ «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса», вартість ремонтно-будівельних робіт квартири АДРЕСА_3 , після її залиття станом на час складання висновку становить 32 233, 00 (тридцять дві тисячі двісті тридцять три) грн.
За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.
У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до вимог ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цих Кодексом, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Згідно п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 та додатку №4 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Акт складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, також в акті чітко зазначаються причини залиття та висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду. При цьому з актом ознайомлюються мешканці квартир, які мають відношення до складеного акту.
У додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної особи є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.
Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися із зазначенням причин.
Дослідивши наданий позивачем акт про залиття, він не відповідає наведеним вимогам, адже він складений лише начальником та інженером дільниці № 27 КП «Жилкомсервіс», за відсутності ремонтних майстрів та без присутності відповідачів.
Також в акті відсутнє зазначення про огляд квартири відповідачів та засвідченої відмітки про відмову відповідачів у наданні доступу до неї або про те, що двері ніким не відчинені.
Крім того, зазначене вказує також на те, що комісією проведено огляд пошкоджень лише в приміщенні квартири позивача.
Також в акті зазначено про «можливе» затоплення з квартири АДРЕСА_2 поверхом вище, і такі відомості зазначені зі слів заявника ОСОБА_2 .
Отже, судом встановлено, що огляд квартири та приміщення, з яких можливо було здійснено залиття, комісією взагалі не проводився, відмітки про неможливість проведення такого огляду у зв`язку з ненаданням відповідачами доступу до квартири акт не містить.
Окрім цього, в акті відсутній висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття квартири.
У вказаних справах судами відмовлено у відшкодуванні шкоди, завданої залиттям, у зв`язку із тим, що складені акти про залиття не відповідають вимогам, передбаченим Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 року № 76.
За таких обставин та з огляду на викладені норми чинного законодавства України, судом встановлено, що акт про залиття від 17.01.2020 складений з порушенням вимог п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, а інформація, що міститься в наданому акті, має суперечливий характер і не підтверджує факту залиття квартири позивача саме з квартири, власниками якої є відповідачі, з одночасним фіксуванням відомостей щодо винної сторони, а тому в задоволенні позовної вимоги про стягнення матеріальних збитків необхідно відмовити.
Також, частиною 1 ст. 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Враховуючи, що в ході розгляду справи не встановлено наявності вини відповідачів у залитті 10.01.2020 належної позивачу квартири, суд приходить до висновку про безпідставність позовних вимог ОСОБА_2 щодо стягнення з відповідачів моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.
Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданих внаслідок залиття, є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.
На підставі п.2 ч.2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати залишаються за позивачем.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 258, 259, 264-265, 279, 280 ЦПК України, ст.ст. 22, 386, 1166, 1167 ЦК України, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_7 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_7 ) про відшкодування шкоди залишити без задоволення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивачем рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова, шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня складення повного тексту рішення.
Повний текст судового рішення складено 24.11.2021.