Справа № 364/977/21
Провадження № 2/364/393/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.12.2021 року, суддя Володарського районного суду Київської області Моргун Г. Л., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом

ОСОБА_1

( РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , засоби зв`язку не зазначено)

представник позивача: ОСОБА_2

( РНОКПП НОМЕР_2 , поштова адреса: АДРЕСА_2 , засоби зв`язку: № тел. НОМЕР_3 , e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_2 )

до

ОСОБА_3

( РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 , засоби зв`язку не зазначено),

ОСОБА_4

(РНОКПП НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_1 , засоби зв`язку не зазначено),

ОСОБА_5

( РНОКПП НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_3 ),

ОСОБА_6

( РНОКПП НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_3 )

про визнання права на землю,

ВСТАНОВИВ:

30.11.2021 року до суду від імені позивача звернувся її представник з вказаною позовною заявою, ознайомившись з якою суддею встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а відтак дійшла висновку про необхідність залишення її без руху, з огляду на наступне.

Так, представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати за позивачем право власності, на 1/5 частину земельної ділянки площею 0,1291 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 .

Одночасно просить суд в порядку перерозподілу визнати за відповідачами по право власності, на 1/5 частину земельної ділянки площею 0,1291 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 .

Ознайомившись із змістом позовної заяви вважаю необхідним вказати, що за правилами цивільного судочинства захист у цивільному процесі кожен має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (стаття 3 Цивільного процесуального кодексу України (ЦПК України). Перед тим як розпочати захист своїх інтересів, необхідно з`ясувати, які саме права, свободи чи інтереси (частина 1 статті 4 ЦПК України, частина 1 статті 16 ЦК України) порушили відповідачі по відношенню до позивача

Окрім наведеного, стаття 5 ЦПК України визначає способи захисту, які застосовуються судом , зокрема: 1. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. 2. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

У разі порушення (невизнання, оспорювання) суб`єктивного цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного способу захисту. Цим правом на застосування певного способу захисту і є права, які існують у рамках захисних правовідносин. Тобто спосіб захисту реалізується через суб`єктивне цивільне право, яке виникає та існує в рамках захисних правовідносин (зобов`язань).

Ефективний спосіб захисту за статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Під способами захисту суб`єктивних прав розуміються закріплені законом матеріальноправові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав ( Постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 925/1265/16). При цьому під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо.

Отже, виходячи з матеріалів позовної заяви позивачу (представнику позивача) слід визначитися зі змістом позовних вимог стосовно нерухомого майна, що є предметом спору, та способом захисту тощо.

Крім вище викладеного, суддя зазначає, що згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, яка відповідно до п. 9 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, визначається - не нижче його балансової вартості.

Наразі, позивачем визначено ціну позову у 3259,39 гривень, однак обґрунтування за яких саме обставин він визначив такий розмір позовна заява не містить.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" від 21 серпня 2014 року N 358. Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Відтак, позивач (представник позивача) до позовної заяви не додав доказів на підтвердження дійсної вартості майна.

Крім того, слід звернути увагу позивача (представника позивача), що сучасна назва міста «Кіровоград» - Кропивницький (отримало 14 липня 2016 року) є адміністративним центром Кіровоградської області та Кропивницького району.

Згідно правил ч. 1ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 даної статті в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Так, позивач, усуваючи недоліки, повинен вчинити наступні дії:

- додати докази, в яких буде зазначена ціна позову (надати відомості, які б підтверджували дійсну реальну вартість майна на день звернення до суду);

- чітко викласти свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування;

- чітко визначити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-викласти обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначити докази, що підтверджують вказані обставини.

Суд акцентує увагу позивача на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України зазначено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суддя прийшла до висновку, що недотримання обов`язкових вимог до змісту позовної заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

В цілому, позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог чинного законодавства та усунути вказані недоліки у встановлений судом строк, інакше заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу разом з доданими до неї документами.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права на землю, - залишити без руху.

Повідомити позивача ( представника позивача) про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу ( представнику позивача), що у разі якщо він не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачеві.

Копію ухвали направити позивачу та представнику позивача не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Г. Л. Моргун