Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" жовтня 2021 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Чех Н.А.

за участю секретаря судових засідань - Бурдейна С.М.,

учасники справи:

представник позивачів - ОСОБА_1 ,

представник відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у вихованні та вільному спілкуванні з онуком, встановлення способу участі бабусі та дідуся у вихованні онука, -

у с т а н о в и в :

Позивачі звернулися до суду з вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що вони мають сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який в 2017 році уклав шлюб з ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_2 у їх сина та відповідача народився син - їх (позивачів) онук, ОСОБА_7 . Спільне життя у їх сина з відповідачем не склалося і за їх спільною ініціативою шлюб було розірвано. Після фактичного припинення шлюбно-сімейних відносин, на початку окремого проживання відповідач почала систематично чинити перешкоди як їх сину так і їм в спілкуванні та їх участі в житті онука, його вихованні, а саме: були заборони в побаченнях з дитиною; зустрічі та спілкування з онуком (в рідких випадках, коли все таки відбувалися) були виключно у час, що є зручним для відповідача; обмеження у часі спілкування з онуком; відсутність інформування, неповідомлення їх про місцезнаходження онука, стан його здоров`я та самопочуття. Такі дії порушують законні права та інтереси онука та їх (позивачів) права, обов`язки, як діда та баби, які безмежно кохають свого онука. З самого народження вони цікавляться онуком, здійснювали догляд за ним, постійно приймали участь у вихованні онука, сприяючи забезпеченню всіх його матеріальних потреб. Вони (позивачі) є абсолютно здоровими фізично та психологічно, алкоголь та наркотичні речовини не вживають, до адміністративної чи кримінальної відповідальності не притягалися. Вони є працюючими, позитивно характеризуються, мають всі умови для проживання та відвідин онука. Намагалися врегулювати ці питання, однак відповідач відмовляється знаходити компроміс. Враховуючи це, звернулися з даним позовом до суду та просили суд прийняти рішення, яким визначити їм зазначені в позові способи та порядок участі у спілкуванні та вихованні онука. В судовому засіданні представник позивачів позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Не заперечували щодо запропонованого службою у справах дітей варіанту зустрічей з онуком. Зазначив, що позивачі працюють, з відповідачем вони не спілкуються зараз.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, заперечив про них повністю, вимоги дуже обширні. Пояснив, що відповідачка мала непогані стосунки з позивачами до розлучення з їх сином, після чого вони не спілкувалися, перепон позивачам в спілкуванні з онуком вона не створювала, позивачі не мали бажання. Вже рік як дитина називає татом її другого цивільного чоловіка, з яким живуть вже рік. Зазначив, що вже є рішення, яким визначено часи зустрічей дитини з батьком; дитина ходить в дитячий садок; дитині три роки і відповідачка має намір працювати, на даний час вона в пошуках роботи.

Вислухавши пояснення представника позивачів, представника відповідачки, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Позовна заява зареєстрована в суді 17.11.2020 року.

Судом направлено запит та отримано 26.11.2020 року відповідь з відділу з питань реєстрації місця проживання фізичних осіб Дніпровської РДА, з якої встановлено, що відповідачка зареєстрована в Дніпровському районі міста Києва.

Згідно ухвали від 27.11.2020 року у справі відкрито провадження та призначено справу до підготовчого засідання.

Згідно ухвали від 15.02.2021 року витребувано з Органів опіки та піклування висновок щодо встановлення позивачам способу участі у вихованні онука.

23.07.2021 року суд отримав Висновок Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі баби і діда в спілкуванні з дитиною та його вихованні.

Згідно ухвали суду від 16.09.2021 року підготовче провадження закрите, справа призначена до судового розгляду.

В суді встановлено та підтверджено копією свідоцтва про шлюб, що ОСОБА_6 та ОСОБА_8 02.12.2017 року уклали шлюб, дружина взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_6 ».

ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_7 , батьками якого є ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , що підтверджено копією свідоцтва про народження.

17.06.2020 року згідно рішення Дніпровського районного суду м.Києва шлюб між подружжям ОСОБА_6 та ОСОБА_5 розірваний.

Встановлено та не оспорено сторонами, що дитина проживає з матір`ю - ОСОБА_5 .

Позивачі по справі - ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_6 , що підтверджено копією свідоцтва про народження.

Відповідно до ст.150 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини.

Статтею 155 Сімейного кодексу України визначено, що здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають грунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права та будь-які пов`язані з цим їх рішення не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини.

Згідно зі статтею 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Тлумачення частини другої та третьої статті 257 СК України свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.

Відповідно до ст. 159 СК України суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання, тощо), місце та час спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі, стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль. Тривалість часу, проведеного дитиною з бабусею чи дідусем може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа «Гокканнен проти Фінляндії», ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа «Мамчур проти України» ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа «Крапівін проти Росії», ЄСПЛ від 12 липня 2016 року). Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що баба, дід мають право на особисте спілкування з онуками, а мати не має права перешкоджати їм спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Відповідно до частини п`ятої статті 19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

По даній справі позивач ОСОБА_3 просила визначити їй способи та порядок участі у спілкуванні та вихованні онука за наступним графіком: - у перехідний період (перші 12 місяців після набрання судовим рішенням законної сили) кожної неділі з 12-00 год. до 16-00 год. за місцем проживання і в присутності матері (відповідача) або у закладах чи місцях приналежних до об`єктів громадського дозвілля та відпочинку дітей з урахуванням здоров`я дитини і у присутності його матері. Після закінчення перехідного періоду:- кожної неділі з 12-00 год. до 16-00 год., як за місцем проживання і у присутності його матері, або у закладах чи місцях приналежних до об`єктів громадського дозвілля та відпочинку дітей з урахуванням здоров`я дитини і у присутності його матері, так і з можливістю відвідування онуком місця проживання баби або у закладах чи місцях приналежних до об`єктів громадського дозвілля та відпочинку дітей з урахуванням здоров`я дитини без присутності його матері (з обов`язковим повідомленням матері про місце перебування дитини); - в дні офіційних державних свят, які відповідно до постанов КМУ будуть визнані вихідними днями в державі, з 12-00 год. до 16-00 год. з можливістю відвідування онуком місця проживання баби, інших місць за бажанням дитини в Україні, без присутності матері (з обов`язковим повідомленням матері про місце перебування дитини); - у дні народження онука з 12-00 год. до 16-00 год., з можливістю відвідування дитиною місця проживання баби, інших місць за бажанням дитини в Україні, без присутності матері (з обов`язковим повідомленням матері про місце перебування дитини); - у дні народження баби, а саме ІНФОРМАЦІЯ_6 кожного року з 12-00 год. до 16-00 год. у вихідний день. Якщо день народження припадає на будній день, то з 18-00 год. до 21-00 год.

Позивач ОСОБА_4 при вирішені спору просив визначити способи та порядок участі у спілкуванні та вихованні онука за наступним графіком побачень: у перехідний період (перші 12 місяців після набрання судовим рішенням законної сили): - кожних вівторка, четверга та суботи з 11-00 год. до 15-00 год. за місцем проживання і у присутності його матері, або у закладах чи місцях приналежних до об`єктів громадського дозвілля та відпочинку дітей з урахуванням здоров`я дитини і у присутності його матері; - після закінчення перехідного періоду: - кожних вівторка, четверга та суботи з 11-00 год. до 15-00 год. як за місцем проживання і у присутності його матері, або у закладах чи місцях приналежних до об`єктів громадського дозвілля та відпочинку дітей з урахуванням здоров`я дитини і у присутності його матері, так і з можливістю відвідування дитиною місця проживання діда або у закладах чи місцях приналежних до об`єктів громадського дозвілля та відпочинку дітей з урахуванням здоров`я дитини без присутності його матері (з обов`язковим повідомленням матері про місце перебування дитини); - в дні офіційних державних свят, які відповідно до постанов КМУ будуть визнані вихідними днями в державі, з 11-00 год. до 15-00 год., з можливістю відвідування дитиною місця проживання діда, інших місць за бажанням дитини в Україні, без присутності матері (з обов`язковим повідомленням матері про місце перебування дитини); - у дні народження дитини з 11-00 год. до 15-00 год. з можливістю відвідування дитиною місця проживання діда, інших місць за бажанням дитини в Україні, без присутності матері (з обов`язковим повідомленням матері про місце перебування дитини); - у дні народження діда, а саме: ІНФОРМАЦІЯ_7 кожного року з 11-00 год. до 15.00 год. у вихідний день. Якщо день народження припадає на будній день, то з 18-00 год. до 21-00 год.

Позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 просили і зобов`язати відповідача не чинити їм перешкод у спілкуванні та участі у вихованні онука, а також у особистій їх (позивачів) участі щодо відвідування дитячих дошкільних/шкільних/інших навчальних закладів, позашкільних зібрань, гуртків, заходів, які проводяться за участю дитини.

Згідно Висновку Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування від 09.07.2021 року останні вважали за доцільне визначити участь баби ОСОБА_3 у вихованні онука наступним чином: протягом перших шести місяців (перехідний період) в присутності матері, у подальшому без присутності матері: - перша субота місяця з 16-00 години до 19-00 години; - день народження баби (ІНФОРМАЦІЯ_8.) - з 12-00 години до 15-00 години; - день народження дитини (ІНФОРМАЦІЯ_9.) - з 12-00 години до 16-00 години (парні роки). Для діда ОСОБА_4 - протягом перших шести місяців (перехідний період) в присутності матері, у подальшому без присутності матері: - щовівторка з 16-00 години до 19-00 години; - день народження баби (ІНФОРМАЦІЯ_10.) - з 12-00 години до 15-00 години; - день народження дитини (ІНФОРМАЦІЯ_9.) - з 12-00 години до 16-00 години (парні роки). З метою уникнення конфліктних ситуацій між бабою, дідом (позивачами) та матір`ю дитини (відповідачем), зобов`язали позивачів дотримуватись режиму харчування, лікування, розвитку та відпочинку дитини, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно матері дитини; зобов`язали відповідача не перешкоджати позивачам брати участь у вихованні дитини та спілкуванні з онуком, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно позивачів.

В процесі розгляду справи було з`ясовано та підтверджено, що Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація 19.07.2021 року винесла Розпорядження №522, відповідно до якого, серед іншого, визначено участь ОСОБА_6 у вихованні його дитини ОСОБА_7 , встановивши йому спілкування з дитиною під час перебування батька на території України за наступним графіком: - щочетверга з 17-00 години до 19-00 години; - день народження дитини (ІНФОРМАЦІЯ_9.) з 12-00 години до 16-00 години (парні роки); - перша, третя субота місяця з 16-00 години до 19-00 години (протягом перших шести місяців в присутності матері, в подальшому без присутності матері).

Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

По даній справі при прийнятті рішення суд першочергову увагу приділяє найкращому забезпеченню інтересів дитини.

Так, в суді встановлено, що на даний час сину відповідача та відповідно онуку позивачів - ОСОБА_7 три роки, дитина відвідує дитячий садок, має певні розпорядки дня як вдома, так і в дитячому садку, тривалий час не було спілкування дитини з бабою, дідом.

Враховуючи вказані обставини, суд вважає за доцільне проводити зустрічі діда та баби з онуком перший рік (дванадцять місяців) в присутності матері.

Щодо днів та часу зустрічей діда та баби з онуком суд приходить до того, що запропонований позивачами порядок судом не може бути прийнятий в цілому, оскільки дитина в робочі дні відвідує дитячий садок; матір дитини (відповідач) має намір вийти на роботу; право на зустрічі з дитиною має і батько, якому вже також визначено певний порядок зустрічей.

Враховуючи всі встановлені в суді обставини, суд вважає за доцільне, дотримуючись інтересів дитини, визначити діду та бабі зустрічі у вихідний день та на день на народження дитини. При цьому суд врахував і прохання та інтереси позивачів щодо визначення кожному з них окремого часу для зустрічей з онуком.

На підставі вищевикладеного, керуючись 2, 4, 12, 13, 76-78, 81, 258, 259, 263, 264, 265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у вихованні та вільному спілкуванні з онуком, встановлення способу участі бабусі та дідуся у вихованні онука - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), способи та порядок участі у вихованні дитини - онука ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , протягом перших дванадцяти місяців (перехідний період) в присутності матері - ОСОБА_5 , в подальшому - без присутності матері, за наступним графіком:

- кожної другої, четвертої суботи місяця з 12.00 годин до 15.00 годин;

- день народження дитини ОСОБА_7 (ІНФОРМАЦІЯ_9.) - з 12.00 годин до 16.00 годин;

Визначити ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ), способи та порядок участі у вихованні дитини - онука ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , протягом перших дванадцяти місяців (перехідний період) в присутності матері - ОСОБА_5 , в подальшому - без присутності матері, за наступним графіком:

- кожної другої, четвертої суботи місяця з 15.00 годин до 18.00 годин;

- день народження дитини ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) - з 12.00 годин до 16.00 годин;

Зобов`язати ОСОБА_3 , ОСОБА_4 дотримуватися режиму харчування, лікування, розвитку та відпочинку дитини, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно матері дитини ОСОБА_5 .

Зобов`язати ОСОБА_5 не перешкоджати ОСОБА_3 , ОСОБА_4 брати участь у вихованні дитини та спілкуванні з онуком, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно діда та баби дитини.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складання повного судового рішення - 08.11.2021 року.

Суддя: