УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Булах Є.М.,

секретар судового засідання Яковлєва О.М.

справа №766/18727/20; провадження №2-п/766/150/21

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі ордеру діє адвокат Веріковська Тетяна Анатоліївна (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) про перегляд заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на повнолітню дитину, яка продовжує навчання, -

ВСТАНОВИВ:

13 жовтня 2021 року представник ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаною заявою, у якій просив поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення; переглянути та скасувати заочне рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 15 березня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на повнолітню дитину, яка продовжує навчання.

Заява обґрунтована тим, що заочним рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 15.03.2021 року задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на повнолітню дитину, яка продовжує навчання.

Про існування вказаного рішення представник ОСОБА_1 дізнався в липні 2021 року.

Жодної судової повістки, як це передбачено цивільним процесуальним законодавством відповідач не отримав, оскільки судові повістки суд не направляв за адресою його місця проживання: АДРЕСА_3 , хоча, як встановлюється з матеріалів справи, мав інформацію про зареєстроване місце проживання відповідача.

По суті позовних вимог вказала, що у період з 01.01.2020 року по 31.12.2020 року відповідач отримував соціальні виплати. Наразі аліменти, які нараховуються, значно перевищують суму, яка підлягає оплаті за навчання. Так, з ОСОБА_1 щомісячно стягуються аліменти у сумі 6 750, 00 грн. (за рік 81 000, 00 грн.), але за п. 5.2. Договору про навчання, вартість навчання ОСОБА_2 за рік становить 19 200, 00 грн. Суд мав врахувати визначення аліментів у твердій грошовій сумі, позаяк у даному випадку матеріальне забезпечення дитини повністю покладається на батька з перевищенням витрат на навчання та порушенням принципу рівності батьків в утриманні дітей.

Оскільки при ухваленні заочного рішення судом не були встановлені усі обставини та не враховано докази, які мав намір подати відповідач, наявні правові підстави для перегляду заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 15.03.2021 року.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.10.2021 року поновлено ОСОБА_1 пропущений строк для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення. Заяву про перегляд заочного рішення прийнято до провадження та призначено до судового розгляду заяву на 27.10.2021 року.

У час призначений до розгляду заяви ОСОБА_1 не з`явився, адвокат Веріковська Т.А. діючи в його інтересах подала заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без її участі, заявлені вимоги підтримала у повному обсязі.

У час призначений до розгляду заяви ОСОБА_2 не з`явився, адвокат Пацалова Т.В. діючи в його інтересах подала заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без її участі. Заперечила проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення у зв`язку з необґрунтованістю позиції відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається у судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Крім того, за приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи згоду представників заявника та позивача про розгляд заяви у їх відсутність, суд вважає за можливе розглянути заяву про перегляд заочного рішення у справі за відсутності осіб, що приймають участь у справі, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви, на підставі наявних у справі даних та доказів без здійснення фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог, матеріали заяви про перегляд заочного рішення, суд дійшов висновку, що заява про скасування заочного рішення задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом зазначених положень чинного законодавства скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Наявність наведених вище обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Заява ОСОБА_1 вмотивована тим, що про розгляд справи відповідач не знав, жодних судових повісток про розгляд справи не отримував.

З матеріалів справи встановлено, що судом на виконання приписів ст. 128 ЦПК України судовими повістками здійснено виклик відповідача за відомими адресами проживання (зазначено позивачем у позові адреса: АДРЕСА_4 ) та встановленою в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України адресою реєстрації: АДРЕСА_3 .

З поштового повідомлень №347 встановлено, що поштова кореспонденція спрямована на адресу: АДРЕСА_4 повернулася за закінченням терміну зберігання. Інформації про отримання/ неотримання відповідачем судової кореспонденції за адресою: АДРЕСА_3 матеріали справи не містять.

Разом з тим, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «(Ryabykh v. Russia», №52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Згідно роз`яснень наданих у інформаційному листі Верховного суду України Про практику ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах вбачається, що непоодинокими є випадки, коли суди скасовують заочні рішення та не оцінюють надані відповідачем докази на предмет їх істотного значення для правильного вирішення справи і скасовують заочні рішення лише на підставі поданої відповідачем заяви та його усних доводів, які не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі.

Суд, дослідивши надані докази у заяві про скасування заочного рішення, звертає увагу, що посилання ОСОБА_1 на відсутність доходу у 2020 році необґрунтовано доказами непрацездатності та неможливістю надавати допомогу на утримання повнолітнього сина до закінчення навчання, або досягнення ним 23-річного віку, а визначення способу стягнення аліментів (в частці від доходу або в твердій грошовій сумі) є правом позивача і ніяк не залежить від позиції відповідача за правилами СК України. Інших доказів, які мають істотне значення для вирішення справи в розумінні ст. 288 ЦПК України відповідачем не надано, що на переконання суду не свідчить про доведеність наявності підстав для ухвалення іншого рішення у справі.

З урахуванням вищезазначеного, підстав та доказів для скасування заочного рішення заявником не надано, тому заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Згідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 258-261, 287-289 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі ордеру діє адвокат Веріковська Тетяна Анатоліївна (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) про перегляд заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на повнолітню дитину, яка продовжує навчання залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 27.10.2021 року.

Суддя Є.М. Булах