У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" листопада 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Арапіної Н.Є.

з секретарем Чорною В.А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Тельбін Комфорт» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття,

в с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 за участю третьої особи Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Тельбін Комфорт» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття. Свої вимоги мотивував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 , а відповідач є власником квартири АДРЕСА_2 . 22 жовтня 2017 року відбулося затоплення квартири АДРЕСА_1 . 22 жовтня 2017 року відбулося затоплення квартири, власником якої є позивач. Зазначене затоплення спричинило значні пошкодження та величезні збитки власнику квартири. Відтак, загальна площа залиття квартири сягнула 100 відсотків помешкання, штукатурка на стінах та шпалери зіпсовані по всьому периметру площі житла, повністю зіпсувалися та втратили свою функціональну придатність двері та одвірки, плінтуси, килимове покриття, предмети мистецтва, матрац двоспальний, основи та ніжки меблів, засмітилась система джакузі, вийшла з ладу кришка унітазу, пошкоджено картини. Дане залиття квартири позивача відбулося з квартири відповідача, яка розташована поверхом нижче, у зв`язку з забиттям каналізаційних комунікацій, а саме із зміною останніми розташування «мокрого місця», заміною стояка каналізації, встановленні зворотного клапану та самостійного розширення технологічного ревізійного вікна, а також у зв`язку із порушенням ними правил експлуатації каналізаційного обладнання. По даному випадку залиття квартири АДРЕСА_1 складено акт про обстеження квартири від 11 листопада 2017 року. У зв`язку з чим просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 522 824, 00 грн. та витрати по сплаті судового збору.

В судове засідання, призначене на 21 жовтня 2021 року позивач та представник позивача не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. До суду надійшло клопотання представника позивача про відкладення судового засідання.

10 листопада 2021 року позивач та представник позивача повторно не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. До суду надійшло клопотання представника позивача про відкладення судового засідання.

На підставі ст. 247 ч.2 ЦПК України справа розглянута за відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи з його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи з його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем свої процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач та представник позивача, які належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явилися до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не зверталися, їх нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1, ст. 257, 260, 353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Тельбін Комфорт» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Суддя Н.Є.Арапіна