У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 вересня 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., розглянувши матеріали заяви за позовом ОСОБА_1 до Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2», Голови правління Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2» Скобленка Олександра Миколайовича про стягнення середнього заробітку та матеріальної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2», Голови правління Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2» Скобленка Олександра Миколайовича про стягнення середнього заробітку та матеріальної шкоди.

Під час вивчення матеріалів вказаної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Так, позовна заява повинна відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

У відповідності до п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Однак, позивачем не зазначено офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідачів, що не відповідає приписам п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

У відповідності до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як вбачається зі змісту прохальної частини позову позивач просить суд:

- стягнути з Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2» на свою користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 23.06.2018 по 28.07.2021 р. у розмірі 202 401,00 грн.;

- стягнути з Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2» на свою користь пеню в розмірі 29 592,50 грн. за невиконання грошового зобов`язання в сумі 38 774,00 грн. за період з 22.06.2018 по 28.07.2021 р.;

- визнати незаконною бездіяльність голови правління Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2» Скобленка Олександра Миколайовича , яка полягає у не вчиненні дій по виплаті мені Кооперативом по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2» компенсації втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строків виплати зарплати за червень 2018 року у строк, передбачений ст. 4 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»;

- стягнути із голови правління Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2» Скобленка Олександра Миколайовича на свою користь завдану майнову шкоду у вигляді невиплаченої Кооперативом по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2» компенсації втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строків виплати зарплати за червень 2018 року у строк, передбачений ст. 4 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», в розмірі 7 210,22 грн.

Тобто позивачем заявлено три майнові вимоги, що полягають у стягнення певної суми коштів, та одна немайнова вимога.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом ч. 2 ст. 5 ЦПК України у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Крім того, як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

При цьому, матеріали позову не містять посилань на норму матеріального права, якою передбачався би відповідний спосіб захисту порушеного права, що обраний позивачем з приводу заявленої ним вимоги щодо визнання незаконною бездіяльності.

У відповідності до п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

За приписами ст. 16 ЦПК cторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом. Особи, які порушили права і законні інтереси інших осіб, зобов`язані поновити їх, не чекаючи пред`явлення претензії чи позову.

Відповідно до п.7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Однак, вказані дані позивачем не зазначені у позові.

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, згідно п.1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Згідно правової позиції Великої Палати ВС, викладеній в постанові від 30.01.2019 по справі № 910/4518/16, за змістом норм статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

В свою чергу, середній заробіток за час вимушеного прогулу також не входить до структури заробітної плати та за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця в разі незаконного звільнення працівника.

Також Верховний Суд України у своїй постанові від 30.11.2016 року у справі №6-1121цс16 наголосив на тому, що починаючи з 01.09.2015 року позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають з трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, фізичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (11 350,00 грн.).

Таким чином, аналізуючи позовні вимоги ОСОБА_1 вбачається, що останнім заявлено три вимоги майнового характеру, щодо стягнення коштів у загальній сумі 239 203,72 грн.

За вказані позовні вимоги, з урахуванням положень Закону України «Про судовий збір» позивачу слід сплатити 2 392,04 грн.

Також суд враховує, що позивачем заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру, а саме щодо визнання незаконною бездіяльність голови правління Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2» Скобленка Олександра Миколайовича , проте, судом встановлено, що дана позовна вимога підлягає уточненню.

У зв`язку з наведеним, позивачу слід зазначити офіційні електронні адреси та адреси електронної пошти відповідачів; слід зазначити уточнити зміст позовних вимог з посиланням на конкретні норми - статті Цивільного кодексу України/ Цивільного процесуального кодексу України; надати докази, що підтверджують позов; обґрунтувати обрання такого способу захисту порушеного права, із посиланням на норму матеріального права, якою передбачено відповідний спосіб захисту права, тобто обґрунтувати, що обраний спосіб не суперечить закону та встановлений законом; надати суду відомості щодо вжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору; надати суду відомості щодо вжиття позивачем заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; надати докази сплати судового збору.

У разі виправлення недоліків у вказаній частині, нову позовну заяву необхідно подати разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу.

Згідно ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене, суд прийшов до висновку про необхідність усунення вищевказаних недоліків та надання позивачу строку для їх усунення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2», Голови правління Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лада-2» Скобленка Олександра Миколайовича про стягнення середнього заробітку та матеріальної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: