У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2021 року суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О.В. розглянувши в порядку письмового провадження заяву відповідача, про відвід судді Кошель Б.І., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розподіл майна набутого під час шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

19.05.2021 відповідач - ОСОБА_2 подав до суду заяву, про відвід судді Кошель Б.І., обґрунтовуючи тим, що ухвалою суду від 21.09.2020 було призначено по справі судову автотоварознавчу експертизу проведення якої доручено експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру. Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.04.2021 було задоволено клопотання експерта Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС Константинова А.В. про уточнення питань та надання додаткових матеріалів для проведення судової автотоварознавчої експертизи. Судом було незаконно задоволено клопотання експерта Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС Константинова А.В. про уточнення питань та надання додаткових матеріалів для проведення судової автотоварознавчої експертизи виходячи з наступного. Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 31.03.2021 було призначено дану справу до розгляду на 13.05.2021 на 11-00 год. В подальшому, ще одною ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 31.03.2021 було призначено дану справу до розгляду вже на 19.04.2021 на 14-00 год. Він не міг знати про проведення 19.04.2021 судового засідання по справі оскільки ні ухвалу, ні повістку не отримував, отже, як відповідач, не був повідомлений за п`ять днів до судового засідання про його проведення, що є грубим порушенням ч. 5 ст. 128 ЦПК України. Тому не відповідає дійсності твердження суду в ухвалі про те, що «відповідач та його представник в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили».Таким чином, суд фактично позбавив його, як відповідача, та його представника можливості приймати участь в судовому засіданні, надати необхідні пояснення та документи, що вимагав експерт. В зв`язку з цим відповідач був позбавлений можливості висловити свою думку з приводу заявленого клопотання експерта. Також, в ухвалі Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.04.2021 суд зазначає, що проведення автотоварознавчої експертизи здійснювати на підставі наявних матеріалів справи без огляду КТЗ. Але, вказане не відповідає дійсності, оскільки в матеріалах справи відсутні жодні належні та допустимі докази того, що спірні КТЗ не можливо оглянути у осіб, що є їх власниками на даний час. Крім того, він вбачає різне ставлення судді до сторін по справі та надання переваги доводам одного з учасників справи на противагу доводам інших учасників справи. В зв`язку з цим, він вважає, що суддя Кошель Б.І. не може брати участь у розгляді даної справи і підлягає відводу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.11.2021 заяву відповідача - ОСОБА_2 , про відвід судді Кошель Б.І. розподілено на суддю Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О.В. та 17.11.2021 передано до провадження.

Суд, при вирішенні заяви виходить з наступного.

Відповідно до змісту ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Встановлено, що в провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа № 357/12664/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розподіл майна набутого під час шлюбу.

03.01.2020 cуддею Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б.І. постановлено ухвалу, про прийняття до розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розподіл майна набутого під час шлюбу, відкрито провадження у справі та в порядку загального позовного провадження призначено підготовче засідання.

21.09.2020 судом постановлено ухвалу, про призначення у справі судової автотоварознавчої експертизи, проведення якої доручено експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру, та зупинення провадження у справі, яка постановою Київського апеляційного суду від 16.12.2020 залишена без змін.

31.03.2021 судом постановлено ухвалу про відновлення провадження у справі та з урахуванням ували суду про виправлення описки, призначено судове засідання на 19.04.2021.

19.04.2021 судом постановлено ухвалу, про задоволення клопотання експерта Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 17.03.2021, яка постановою Київського апеляційного суду від 09.07.2021 залишена без змін.

Стаття 124 Конституції України встановлює, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Разом із тим, положенням ч. 4 ст. 10 ЦПК України також передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до практики ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Декларацією щодо принципів незалежності судової влади, прийнятої Конференцією голів Верховних судів країн Центральної та Східної Європи (о. Бріюні, Хорватія, 17.10.2015р.) закріплено принципи, які встановлюють стандарти незалежності судової влади, як однієї з трьох гілок державної влади у прийнятті рішень.

Суд враховує, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - КЗПЛ) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом (п. 1). Як зазначається у п. 11 Рекомендацій CM/Rec (2010) 12 Комітету Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухвалених 17.11.2010, зовнішня незалежність не є прерогативою чи привілеєм, наданим для задоволення власних інтересів суддів. Вона надається в інтересах верховенства права та осіб, які домагаються та очікують неупередженого правосуддя. Незалежність суддів слід розуміти як гарантію свободи, поваги до прав людини та неупередженого застосування права. Неупередженість та незалежність суддів є необхідними для гарантування рівності сторін перед судом» (п. 11).

Тобто, у осіб, які беруть участь у справі, не має бути будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, викладеною в рішеннях у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії», існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.

Також, у пунктах 28-32 рішення у справі «Газета «Україна - центр» проти України», Європейський суд з прав людини вказав, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. Аналогічна позиція висловлена ЄСПЛ й у пункті 66 рішення у справі «Бочан проти України».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини «Білуха проти України» особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (про що зазначено у пункті 43 рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Відповідно до п.5 ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Так, підставою для відводу позивач вказує на незадоволення процесуальними рішеннями головуючого судді, порушення суддею Кошелем Б.І. порядку застосування процесуальних норм, порушенням приписів ЦПК України та права відповідача на належне повідомлення про судове засідання згідно ч. 5 ст. 128 ЦПК України.

Отже, мотивами відповідача для звернення до суду із заявою про відвід судді Кошель Б.І. були виключно не вчинення останнім процесуальної дії та незадоволення процесуальними рішеннями судді, однак, такі мотиви не можуть бути підставою для відводу, а будь-які інші обставини із кола визначених законодавцем у ст. 36 ЦПК України відповідач у своїй заяві не навів.

Вирішуючи питання щодо відводу слід виходити із поняття упередженості судді в результаті розгляду справи, для того, щоб ці обставини лягли в основу заяви про відвід, вони мають бути доведені, а в даному випадку будь-яких обґрунтованих доказів на підтвердження доводів заявника, не подано.

Аналізуючи підстави, які зазначені заявником для відводу судді, суд вважає, що вони не є такими, що свідчать про упередженість судді, оскільки заявником не доведено конкретних фактів та наслідків цих фактів (обставин), які можуть вплинути на об`єктивність розгляду даної справи.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що доводи відповідача не обґрунтовані, ним не зазначено і не доведено наявність обставин, які б вказували на необ`єктивність або упередженість головуючого судді у вказаній справі. Незгода відповідача із прийнятими судом процесуальними рішеннями не може слугувати підставою для усунення судді від розгляду справи. Інших обставин, які б викликали сумнів в об`єктивності або неупередженості судді, або ж слугували підставою для відводу судді з інших підстав, не виявлено, а позивачем не наведено, а ні об`єктивних, а ні суб`єктивних критеріїв, які б породжували сумніви щодо відсутності безсторонності судді.

Отже, заява відповідача, про відвід судді Кошель Б.І., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розподіл майна набутого під час шлюбу, не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 36,40 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви відповідача, про відвід судді Кошель Б.І., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розподіл майна набутого під час шлюбу, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяО. В. Бондаренко