Провадження № 2-о/760/271/21
Справа № 752/21/21
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.09.2021 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі: головуючого судді - Зуєвич Л.Л.,

за участю: секретаря судового засідання - Кушніра Р.С.,

представника заявника - Сологуб А.М. (довіреність від 19.10.2019),

представника заінтересованої особи - Лантух Я.В. (ордер від 02.08.2021),

розглянувши в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (адреса: АДРЕСА_1 ), заінтересовані особи: П`ята київська державна нотаріальна контора /далі - Нотаріальна контора/ (адреса: 03058, м. Київ, вул. Машинобудівна, 8), Київська міська рада /далі - Міськрада/ (; адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36), ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса: АДРЕСА_2 ), про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

Позов та його обґрунтування

В заяві ОСОБА_1 ставиться питання про встановлення факту родинних відносин, а саме що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в місті Києві, є двоюрідною сестрою заявниці - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В обґрунтування заяви зазначено, зокрема, наступне:

« ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянка України, яка проживала та була зареєстрована в місті Києві. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно.

Із спадкоємців є лише двоюрідна сестра померлої (спадкоємиця п`ятої черги спадкування за законом) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянка Російської Федерації, яка для здійснення свого права на спадкування у встановлений законом строк надіслала належним чином нотаріально засвідчену заяву про прийняття спадщини до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, а саме до П`ятої київської державної нотаріальної контори. Нотаріус повідомила, що заява була прийнята, зареєстрована та відкрита спадкова справа за №654/2019. Заповіт померла не складала. Інших спадкоємців за законом, так і за заповітом не має.

У встановлений законом порядок, до П`ятої київської державної нотаріальної контори була подана заява про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 , як спадкоємиці п`ятої черги після померлої ОСОБА_3 . Проте, нотаріус видала відмову у вчинення нотаріальної дії, оскільки були відсутні всі необхідні документи, які підтверджують родинні відносини між спадкодавцем ОСОБА_3 та спадкоємицею ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 не надала необхідні документи, так як їхні оригінали в неї не збереглися. Померла ОСОБА_3 та її мати ОСОБА_4 , а також спадкоємиця ОСОБА_1 , та її батько ОСОБА_5 , народилися на території нинішньої Російської Федерації. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , є рідними братом та сестрою. ОСОБА_4 , громадянка України, померла ІНФОРМАЦІЯ_8 в Україні в місті Запоріжжя. ОСОБА_5 , громадянин Російської Федерації, помер ІНФОРМАЦІЯ_9 в місті Владикавказ, Російська Федерація. З метою встановлення родинних відносин ОСОБА_1 зверталася до компетентних органів, і на її звернення були надані лише довідки, складені на підставі архівних даних, які збереглися у відповідних органах записів актів цивільного стану Російської Федерації.

Відповідно до п. 4.2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вказано, що доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин.

У зв`язку з цим, виникла необхідність у судовому порядку встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є двоюрідними сестрами.

Родинні відносини підтверджуються:

- довідками та свідоцтвами, виданими компетентними органами України, Російської Федерації, Казахстану:

1)Довідка про народження ОСОБА_3 , видана 13.04.2020 за №А-02359, в якій матір`ю ОСОБА_3 записана ОСОБА_4 ;

2)Довідка про народження матері ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , видана 22.07.2020 за №88, батьками якої записані ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ;

3)Довідка про укладення шлюбу ОСОБА_4 та ОСОБА_10 , видана 10.08.2020 за №1425;

4)Довідка про розірвання шлюбу ОСОБА_11 та ОСОБА_10 , видана 16.04.2020 за№А-02451;

5)Довідка про укладення шлюбу батьків ОСОБА_3 - ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , видана 16.04.2020 за №А-00452;

6)Повний витяг з ДРАЦС громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_4 , виданий 13.02.2020 за №0;

7)Свідоцтво про народження ОСОБА_1 , серії НОМЕР_1 , видане 01.10.1992, батьком якої записаний ОСОБА_5 ;

8)Довідка про укладення шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_15 , видана 30.11.2019 за №1623;

9)Свідоцтво про розірвання шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_15 , серії НОМЕР_2 , видане 01.02.2013;

10)Свідоцтво про народження батька ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , видане 21.09.1938 за № НОМЕР_3 , батьками якого записані ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ;

11)Довідка про народження ОСОБА_5 , видана 14.07.2020 за №69;

12)Довідка про смерть ОСОБА_5 , видана 25.12.2003 за №4018.

-фотокартками із домашнього архіву Заявника, на яких зображені Заявник та померла;

-показами свідків.

Двоюрідна сестра є родичем спадкодавця четвертого ступеня споріднення, а отже є спадкоємцем п`ятої черги спадкування за законом.

Таким чином, встановлення факту родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є двоюрідними сестрами, має юридичне значення, оскільки дає право ОСОБА_1 оформити спадщину після померлої ОСОБА_3 відповідно до ст. 1265 Цивільного кодексу України».

Рух справи

11.01.2021 Голосіївського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 за підписом представника - адвоката Сологуб А.М. (діє на підставі довіреності), датована 15.12.2020, в якій заяві ставиться питання про встановлення факту родинних відносин, а саме що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в місті Києві, є двоюрідною сестрою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 15.01.2021 справу передано за підсудністю до Солом`янського районного суду міста Києва.

29.03.2021 справа надійшла до Солом`янського районного суду міста Києва з супровідним листом Голосіївського районного суду міста Києва від 25.03.2021.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.03.2021 для розгляду зазначеної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 05.04.2021 відкрито провадження в даній цивільній справі, судове засідання було призначено на 12.05.2021.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 12.05.2021 (з урахуванням ухвали про виправлення описки від 28.05.2021) у зв`язку з залученням в якості заінтересованої особи у справі Київської міської ради та повторним витребуванням доказів, розгляд справи відкладено на 22.06.2021.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 22.06.2021 у зв`язку з залученням в якості заінтересованої особи у справі ОСОБА_2 розгляд справи відкладено на 20.07.2021.

20.07.2021 справу було знято з розгляду у зв`язку з перебуванням головуючого як слідчого судді в судовому засіданні, яке потребувало невідкладного розгляду, розгляд справи перенесено на 21.09.2021.

У судове засідання 21.09.2021 з`явились представник заявниці ( ОСОБА_16 ) та ОСОБА_2 .

Представник заявниці у судовому засіданні вимоги заяви підтримав у повному обсязі.

Представник ОСОБА_2 щодо заяви категорично заперечував, вказуючи що ОСОБА_2 також претендує на спадщину померлої ОСОБА_3 як особа, яка з нею проживала та займалась в т.ч. її похованням, а тому стверджував, що у даному випадку існує спір про право.

Щодо письмових заперечень ОСОБА_2 .

Представником ОСОБА_2 були надані суду письмові заперечення, зміст яких збігається з наданими у судовому засіданні усним поясненнями, в яких зазначається, зокрема, наступне:

« ОСОБА_2 більше п`яти років до смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 спільно проживала зі спадкодавицею однією сім`єю, а з 22.07.2016 року і на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 була зареєстрована і постійно проживала з нею за однією адресою: АДРЕСА_3 , про що свідчить наявна в матеріалах справи довідка №106-10064 від 17.12.2019 р., відтак в силу положень ст.1264 ЦК України, є спадкоємицею за законом четвертої черги після смерті ОСОБА_3 , у зв`язку із чим, нею було подано до П`ятої київської державної нотаріальної контори заяву від 13.02.2020 р. про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , яка міститься в матеріалах спадкової справи № 654/201.

У зв`язку із зазначеним, задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин спадкодавця та заявника, яка є спадкоємицею п`ятої черги за законом є неможливим, оскільки ОСОБА_2 є спадкоємицею четвертої черги спадкування за законом, в установленому законом порядку спадщину прийняла.

Крім цього, з поданої заявником заяви про встановлення факту родинних відносин зі спадкодавцем вбачається, що встановлення даного факту необхідно заявнику для оформлення в подальшому документів для отримання спадщини, встановлення цього факту безпосередньо впливатиме на спадкові права ОСОБА_2 , що вказує на наявність спору про право, відтак заявлені вимоги не підлягають судовому розгляду в порядку окремого провадження.

Заявником не наведено і не доведено жодних підстав для усунення від спадкування ОСОБА_2 від права на спадкування за законом четвертої черги, а відтак встановлення факту родинних відносин не породжує жодних юридичних наслідків для заявника.

Також варто звернути увагу й на ту обставину, що нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії - видачі заявнику свідоцтва про право на спадщину внаслідок не надання документів, що підтверджують родинні або інші відносини з померлою, вказана постанова є чинною і в установленому порядку заявником не оскаржена, що унеможливлює оформлення заявником спадщини в нотаріальному порядку, а відтак вказані обставини також підтверджують, що вимоги про встановлення факту родинних відносин не породжують жодних юридичних наслідків для заявника.

Таким чином заявлені вимоги є необгрунтовані, не мають належного доказового та законодавчого підтвердження, не відповідають вимогам закону, а тому задоволенню не підлягають».

Щодо правової позиції Міськради

29.06.2021 до суду надійшли письмові пояснення Міськради, за змістом яких викладено, зокрема, таке:

« ОСОБА_1 просить суд встановити факт родинних відносин, а саме що ОСОБА_3 є двоюрідною сестрою заявниці.

Встановлення цього юридичного факту необхідно для оформлення спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_3 .

Як вбачається з актового запису про смерть № 15077, проведеного відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві 09 вересня 2019 року, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Згідно з листом Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника: право на спадщину тощо. Заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути: спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину, як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки.

Заінтересовані особи беруть участь у справах цієї категорії з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину.

До заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися такі документи та докази: 1) докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); 2) довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; 3) пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним.

Згідно з пунктом 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» при розгляді справ про спадкування слід звертати увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Як вбачається з постанови державного нотаріуса П`ятої київської державної нотаріальної контори Наумова В. В. від 03 листопада 2020 року № 2316/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкове майно, що належало ОСОБА_3 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_5 , неможливо у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують родинні або інші відносини з померлою.

Враховуючи викладене та зважаючи на докази в матеріалах справи, просимо суд ухвалити рішення згідно чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради.»

Встановлені судом фактичні обставини справи

07.09.2019 у м. Києві у віці 59 років померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить актовий запис про смерть № 15077 від 09.09.2019 р., яка була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_3 та після смерті якої, залишилося спадкове майно, зокрема, у вигляді квартири АДРЕСА_4 (а.с. 10, 103).

Постановою від 03.11.2020 державного нотаріуса П`ятої Київської державної нотаріальної контори Наумова В.В. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що належало ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні або інші відносини з померлою (а.с. 7).

Як вбачається з листа Подільської районної в місті Києві державної адміністрації від 17.12.2019 (а.с. 86) відповідно даних інформаційної системи «Реєстр територіальної громади міста Києва» та картотеці реєстраційного обліку фізичних осіб за адресою: АДРЕСА_3 , станом на 07.09.2019 зареєстровано 3 (три) особи:

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 22.01.1991;

- ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 22.07.2016;

- ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , з 22.07.2016.

Стверджуючи, що є двоюрідною сестрою, а отже родичем спадкодавця четвертого ступеня споріднення та спадкоємцем п`ятої черги спадкування за законом, ОСОБА_1 звернулась з заявою, що є предметом розгляду у даній справі.

На підтвердження родинних відносин та їх ступеню заявником надано:

- довідки та свідоцтва, видані компетентними органами України, Російської Федерації, Казахстану:

- довідку про народження ОСОБА_3 , видану 13.04.2020 № А-02359, в якій матір`ю ОСОБА_3 записана ОСОБА_4 ;

- довідку про народження матері ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , виданої 22.07.2020 № 88, де батьками якої записані ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ;

- довідку про укладення шлюбу ОСОБА_4 та ОСОБА_10 , видана 10.08.2020 № 1425;

- довідку про розірвання шлюбу ОСОБА_11 та ОСОБА_10 , видана 16.04.2020 №А-02451;

- довідка про укладення шлюбу батьків ОСОБА_3 - ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , видана 16.04.2020 № А-00452;

- витяг з ДРАЦС громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_4 , виданий 13.02.2020 № 0;

- свідоцтво про народження ОСОБА_1 , серії НОМЕР_1 , видане 01.10.1992, де батьком якої записаний ОСОБА_5 ;

- довідку про укладення шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_15 , видана 30.11.2019 № 1623;

- свідоцтво про розірвання шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_15 , серії НОМЕР_2 , видане 01.02.2013;

- свідоцтво про народження батька ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , видане 21.09.1938 № НОМЕР_3 , батьками якого записані ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ;

- довідку про народження ОСОБА_5 , видана 14.07.2020 № 69;

- довідку про смерть ОСОБА_5 , видана 25.12.2003 № 4018.

- фотокартки із домашнього архіву заявника, на яких зображені, зокрема заявник та померла (що підтверджено показами свідків в судовому засіданні 12.05.2021).

У судовому засіданні 12.05.2021 було опитано свідків ОСОБА_18 ( ІНФОРМАЦІЯ_11 ) та ОСОБА_19 ( ІНФОРМАЦІЯ_12 ), які підтвердили факт родинних зв`язків ОСОБА_1 з померлою ОСОБА_3 (двоюрідні сестри)

Оцінюючи покази свідків, суд вважає їх достовірними і такими, що не викликають сумніву в їх правдивості, оскільки свідки безпосередньо не заінтересовані в справі і підстав для обмови у них немає, їх покази не суперечать іншим матеріалам справи.

Суть заперечень ОСОБА_2 щодо заяви ОСОБА_1 зводиться до того, що ОСОБА_2 має першочергове право спадкування після ОСОБА_3 .

Норми права застосовані судом та мотиви суду

Відповідно до ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Зокрема, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно з п.п. 1, 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (зі змінами) вбачається, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника тощо.

Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, яка відкрилася до 01 січня 2004 року, тощо.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, серед іншого, повинно бути зазначено докази, що підтверджують факт.

Згідно з ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд враховує, що наданими заявницею доказами та показаннями свідків підтверджено факт перебування її в родинних відносинах з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в м.Києві, а саме, що вона є двоюрідною сестрою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Будь-яких доводів та доказів та спростування зазначеного матеріали справи не містять.

Ключовим питанням, яке підлягало вирішенню судом при розгляді даної справи було те, чи може заява ОСОБА_1 бути предметом розгляду в окремому провадженні з огляду на те, що існує особа ( ОСОБА_2 ), яка вважає себе першочерговим спадкоємцем ОСОБА_3 .

Розв`язуючи дане питання суд виходив з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11.08.2021 у справі № 522/8004/20 (провадження № 61-1834св21) викладено правову позицію за змістом якої:

«Посилання у касаційній скарзі на те, що ОСОБА_1 звернувся до суду з метою отримання права на спадщину, а ОСОБА_2 , який є спадкоємцем, не визнає право на спадщину ОСОБА_1 , тому у даному випадку вбачається спір про право, на підставі чого заява про встановлення факту має бути залишена без розгляду, є безпідставними, оскільки ОСОБА_2 не заперечує, що заявник є сином померлої НОМЕР_4 і відповідно його братом, а отже спору щодо родинних відносин та ступеня споріднення заявника та ОСОБА_2 немає.

Натомість, доводи касаційної скарги ОСОБА_2 свідчать про невизнання ним, як спадкоємцем після смерті матері, права на спадщину ОСОБА_1 . Однак питання щодо визначення кола спадкоємців та їх права на спадкове майно не є предметом розгляду у даній справі, що переглядається.»

За змістом ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Щодо посилань представника ОСОБА_2 на постанову Верховного Суду від 22.04.2020 у справі № 200/14136/17, то вони не можуть бути прийняті до уваги, оскільки у наведеній постанові Верховного Суду та справі, що є предметом розгляду, наявні різні фактичні обставини. При цьому, під судовими рішеннями в подібних правовідносинах слід розуміти лише такі рішення, де аналогічними є предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені фактичні обставини, а також має місце однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин.

Враховуючи наведене, а також те, що спору щодо родинних відносин та ступеня споріднення заявника та ОСОБА_3 немає; сам факт родинних зв`язків, як двоюрідних сестер, доведений письмовими доказами та показами свідків; а питання щодо визначення кола спадкоємців та їх права на спадкове майно не є предметом розгляду у даній справі, заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 2-13, 76-81, 89, 259, 263-265, 268, 273, 315, 319, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, - задовольнити.

Встановити юридичний факт родинних відносин, а саме: що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в м.Києві, є двоюрідною сестрою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення може бути оскаржено безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) або через відповідний суд (п. 15.5 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано (ч. 1 ст. 273 ЦПК України).

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 2 ст. 273 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич