Номер провадження 2/756/6911/21
У Х В А Л А

01 листопада 2021 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Банасько І.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Бондар Тетяна Миколаївна, про визнання права власності на спадкове майно у порядку спадкування за заповітом,

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до відповідача Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Бондар Т.М., про визнання права власності на спадкове майно.

Просить суд ухвалити рішення, яким визнати за позивачем в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 11.12.1995 Державним комунальним управлінням житлового господарства Мінського району м. Києва та зареєстрованого в Бюро 25.12.1995 за реєстровим №1360.

Однак, в порушення вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України позивач не виконав вимог, які ставляться до позовної заяви при зверненні до суду, які унеможливлюють відкриття провадження по справі.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Підпунктом а) п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року №20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

У порушення вказаних вимог позивачем не зазначено ціну позову щодо вимоги про визнання права власності на квартиру.

Позивачу слід вказати ціну позову, виходячи з дійсної вартості майна, право власності на яке просить визнати за собою позивач, з посиланням на докази на підтвердження зазначених обставин (висновок про вартість майна станом на 2021 рік тощо).

Окрім того, згідно ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання позовної заяви майнового характеру - у розмірі 1% від ціни позову, але не менше ніж розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У порушення вказаних вимог позивачем не у повному обсязі сплачено судовий збір.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони чи обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001р. вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

За таких обставин справа не може бути прийнята до провадження і позивачу необхідно надати строк для усунення зазначених недоліків, а саме позивачу необхідно зазначити ціну позову, яка відповідає дійсній вартості нерухомого майна, право власності на яке просить визнати за собою позивач та сплатити судовий збір відповідно до ціни позову, надавши оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору до суду.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Додатково суд роз`яснює, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Київської міської ради (місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36; ), третя особа: приватний нотаріус Бондар Тетяна Миколаївна (місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Тургенівська, 69, прим. 10), про визнання права власності на спадкове майно у порядку спадкування за заповітом залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків 5 (п`ять) днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.М. Банасько