Справа № 265/9245/21
Провадження № 2/265/1865/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2021 року місто Маріуполь

Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області Вайновський А.М., розглянувши позовну заяву представника позивача адвоката Довженко Валерія Івановича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 до Лівобережного відділу державної виконавчої служби у місті Маріуполі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування арешту на нерухоме майно та скасування заборони здійснювати відчуження будь-якого майна,

ВСТАНОВИВ:

До Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області надійшла позовна заява представника позивача адвоката Довженко Валерія Івановича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 до Лівобережного відділу державної виконавчої служби у місті Маріуполі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування арешту на нерухоме майно та скасування заборони здійснювати відчуження будь-якого майна.

Так, за правилами частини 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві представник позивача адвокат Довженко В.І. заявляє клопотання, відповідно до якого просить відстрочити позивачу сплату судового збору у справі відповідно до ст. 136 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч.3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно із п. 3 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві. Разом із тим, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати, то наслідки, передбачені ст. 185 ЦПК України, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Згідно із п. 29 вищевказаної Постанови, відповідно до статті 8 Закону №3674-VI та статті 136 ЦПК, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Так, представник позивача в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору посилається на те, що оскільки оскаржуване позивачем обмеження позбавило останнього засобів на існування і він не може розпоряджатися належним йому майном та грошовими коштами, оскільки арешт накладено на все належне позивачу майно, а тому не має можливості сплатити судовий збір. Проте, для відстрочення сплати судового збору відповідно до вимог пункту 1 частини 1ст.8Закону України «Про судовийзбір» необхідно надати Довідку з органу Державної податкової служби України про розмір доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує що розмір судового збору у цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній рік.

В порушення вищезазначених вимог представник позивача не надав до суду переконливих доказів того, що майновий стан позивача перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку щодо відмови у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Враховуючи ту обставину, що судом не знайдено підстав для звільнення або відстрочення позивачу сплати судового збору, даний позов слід залишити без руху.

Крім того, відповідно до роз`яснень, що містяться у п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, відстрочення, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закону України «Про судовий збір».

За змістом частини 1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно вказаної статті, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно дост. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на 01 січня 2021 року становить 2270,00 грн.

Таким чином, за звернення до суду із даним позовом позивачем має бути сплачений судовий збір в розмірі - 908 грн. 00 коп.

Частинами 1, 2 статті 185ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху, із наданням позивачу строку для усунення недоліків.

При цьому суд зазначає, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини іосновоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.185,260,261,353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

У задоволені клопотання представника позивача адвоката Довженко Валерія Івановича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву представника позивача адвоката Довженко Валерія Івановича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 до Лівобережного відділу державної виконавчої служби у місті Маріуполі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування арешту на нерухоме майно та скасування заборони здійснювати відчуження будь-якого майна - залишити без руху.

Надати позивачеві строк терміном десять днів з моменту отримання копії ухвали суду і роз`яснити, що у разі не усунення вказаних недоліків у визначений термін заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Дана ухвала на підставі ч. 2 ст. 261 ЦПК України набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду в частині, що стосується визначення розміру судових витрат, може бути оскаржена в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала складена 17.11.2021 року.

Суддя ______________________________