ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________________
Справа № 676/7511/18
Провадження № 22-ц/4820/1260/21
УХВАЛА

08 листопада 2021 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд в складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Корніюк А.П. (суддя доповідач), П`єнти І.В., Талалай О.І.

секретар судового засідання Гриньова А.М.

за участю представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції цивільну справу № 676/7511/18 за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , як особи, яка не брала участі у справі на заочне рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 19 лютого 2019 року (суддя Шевцова Л.М., повне судове рішення складено 25 лютого 2019 року) у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

Заслухавши доповідача, пояснення представників учасників справи, дослідивши доводи апеляційної скарги і матеріали справи, суд

в с т а н о в и в:

В листопаді 2018 року ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Ластівці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області.

Заочним рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 19 лютого 2019 року позов задоволено. Визначено ОСОБА_4 додатковий строк - три місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Ластівці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області.

Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 23 січня 2021 року заяву ОСОБА_5 про перегляд заочного рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 19 лютого 2019 року по зазначеній цивільній справі №676/7511/18 залишено без задоволення.

Не погоджуючись із заочним рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 19 лютого 2019 року, ОСОБА_7 , як особа, яка не брала участі у справі, оскаржив його в апеляційному порядку, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Апелянт зазначає, що після смерті спадкодавця ОСОБА_6 його, як спадкоємця першої черги, не залучено до участі у справі та вважає що оскаржуване рішення підлягає скасуванню, оскільки ОСОБА_4 заперечує про залучення його як спадкоємця першої черги, який пропустив строк звернення із відповідною заявою до нотаріуса. ОСОБА_3 посилається на те, що у суду не було жодної підстави для поновлення строку для прийняття спадщини позивачці, оскільки остання не перебувала за кордоном, не хворіла та знала про смерть матері і була присутня на похороні. Як зазначив апелянт, ОСОБА_4 в позовній заяві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини вказувала на те, що їй не було відомо про склад майна, проте не знання про наявність спадкового майна не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Зважаючи на викладене, апелянт просить суд скасувати оскаржуване судове рішення та постановити нове, яким відмовити ОСОБА_4 у задоволенні позову.

Відзив від учасників справи не надходив.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 03 серпня 2021 року в задоволені заяви ОСОБА_5 про забезпечення позову відмовлено.

Представник ОСОБА_4 ОСОБА_1 проти апеляційної скарги заперечив, просить залишити заочне рішення суду першої інстанції без змін.

Представник ОСОБА_5 ОСОБА_2 підтримала апеляційну скаргу з підстав у ній наведених.

Учасники справи ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та особа, яка не брала участі у справі ОСОБА_3 до суду не з`явилися, хоча про день і час розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Колегія суддів вважає, що апеляційне провадження підлягає закриттю, виходячи з наступного.

Відповідно до статей 4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно статті 129 Конституції України, статті 2 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке право має бути забезпечено судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Згідно встановлених судом першої інстанції обставин вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки ОСОБА_4 , відповідачки ОСОБА_5 , апелянта ОСОБА_3 ОСОБА_6 , що підтверджується копією повторного свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 від 04.09.2018, актовий запис № 15.

Після її смерті відкрилася спадщина. Спадковим майном є житловий будинок та земельні ділянки в селі Ластівці, Кам`янець-Подільського району.

При зверненні ОСОБА_4 до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Саварчука В.М, їй було відмовлено в оформленні спадщини у зв`язку із пропуском шестимісячного строку, який починається з часу відкриття спадщини, що підтверджується листом № 131/01-16 від 30.08.2018.

Задовольняючи позов ОСОБА_4 та визначаючи їй додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Ластівці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, суд першої інстанції виходив із того, що ОСОБА_5 в заяві про прийняття спадщини вказувала, що окрім неї спадкоємцем за законом є дочка померлої ОСОБА_4 , проте остання не була закликана нотаріусом до прийняття спадщини, тому суд вважав причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_4 поважною.

Відповідно до статті 17 ЦПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення.

Частиною першою статті 352 ЦПК України встановлено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Зазначені норми права визначають коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, і поділяються на дві групи учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків. На відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності таких критеріїв: вирішення судом питання про її право, інтерес, обов`язок і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Судове рішення, яке оскаржується в апеляційному порядку особою, яка не брала участі у справі, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом першої інстанції є заявник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах. Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо у мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб.

У такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що випливають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між заявником і сторонами спору не може братися до уваги.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово зазначав, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Зазначені висновки викладені Верховним Судом, наприклад, у постановах: від 25 березня 2020 року у справі № 140/871/16-ц (провадження

№ 61-38046св18), від 15 січня 2020 року у справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19) та від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18).

Встановлено, що предметом розгляду у цій справі є спадкові правовідносини, що виникли після смерті ОСОБА_6 матері позивачки, відповідачки та особи, яка подала апеляційну скаргу.

Як вбачається з апеляційної скарги та доданих документів до неї, ОСОБА_3 не надав доказів, яким чином заочне рішення суду першої інстанції безпосередньо встановлює, змінює, обмежує або припиняє його права або обов`язки, яка шкода чи інші негативні наслідки настають для нього безпосередньо у результаті ухвалення оскаржуваного судового рішення.

ОСОБА_3 обґрунтовує наявність у нього права на оскарження тим, що він є спадкоємцем першої черги після смерті своєї матері ОСОБА_6 , між тим цю обставину в установлений законом спосіб не підтвердив.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Зазначений висновок викладений Верховним Судом в постанові від 09 червня 2021 року у справі №523/3792/15 і в силу ч. 4 ст. 263 ЦПК України підлягає врахуванню судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Оскільки ОСОБА_3 не надав належних та допустимих доказів на підтвердження того, що він в установленому законом порядку прийняв спадщину після смерті спадкодавця, тому на підставі частини першої статті 1272 ЦК України він вважається таким, що не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_6 .

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 362 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Аналіз наведеної процесуальної норми свідчить про те, що суд апеляційної інстанції в межах відкритого апеляційного провадження має процесуальну можливість зробити висновок щодо вирішення чи невирішення судом першої інстанції питань про права та інтереси особи, яка не брала участі у розгляді справи судом першої інстанції. У разі, якщо доводи заявника про вирішення судом першої інстанції питання про права, інтереси та свободи особи, яка не була залучена до участі у справі, не підтвердилися, апеляційне провадження підлягає закриттю.

Таким чином, у разі подання апеляційної скарги особою, яка не брала участі у розгляді справи судом першої інстанції з посиланням на те, що оскаржуваним судовим рішенням вирішені питання про її права та інтереси, апеляційному суду належить відкрити апеляційне провадження та за результатами розгляду, у разі з`ясування, що оскаржуваним судовим рішенням питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки не вирішувалося, закрити апеляційне провадження відповідно до пункту 3 частини першої статті 362 ЦПК України. Якщо ж буде з`ясовано, що права, свободи, інтереси та (або) обов`язки особи судом вирішувалися, апеляційний суд повинен переглянути оскаржуване судове рішення в апеляційному порядку по суті.

Зазначений висновок викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17 лютого 2020 року у справі № 668/17285/13-ц (провадження № 61-41547сво18).

Таким чином, оскільки ОСОБА_3 не прийняв спадщину після смерті спадкодавця, тому оскаржуваним рішенням суду першої інстанції питання про його права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, як спадкоємця ОСОБА_6 , не вирішувалося.

І апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 відповідно до пункту 3 частини першої статті 362 ЦПК України підлягає закриттю, у зв`язку з чим відсутні підстави для перегляду оскаржуваного судового рішення в апеляційному порядку.

Керуючись ст.ст. 352, 362, 381, 389 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , як особи, яка не брала участі у справі на заочне рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 19 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини закрити.

Поновити дію заочного рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 19 лютого 2019 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 11 листопада 2021 року.

Судді А.П. Корніюк

І.В. П`єнта

О.І. Талалай