РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

25.10.2021 року м.Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Єпішина Ю.М.,

секретар судового засідання Крайнюк А.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача звернувся до суду з вказаним вище позовом, посилаючись на ту обставину, що ОСОБА_2 з метою отримання банківських послуг звернувся до АТ КБ "Приватбанк", у зв`язку з чим підписав заяву б/н від 26.05.2007 року, згідно якої отримав кредит у розмірі 10 500,00грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. ОСОБА_2 підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг" та "Тарифами Банку" складає між ним та Банком договір про надання банківських послуг. ОСОБА_2 умови договору не виконувалися. ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_2 помер. Станом на дату смерті заборгованість перед позивачем за кредитним договором становить 8 575,53грн. Зазначає, що відповідач по даній справі ОСОБА_1 постійно проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини, тому вважає, що відповідач прийняла спадщину, до складу якої входять кредитні зобов`язання померлого позичальника ОСОБА_2 . Просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором та понесені судові витрати.

Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області від 09.11.2018 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання по справі.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги просив задовольнити у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причини не явки суду не відомі, відзив до суду не подала.

Ухвалою від 25.10.2021 року постановлено провести заочний розгляд справи.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 26.05.2007 року ОСОБА_2 подав анкету-заяву до ПАТ КБ «Приватбанк» про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку. З заяви вбачається, що ОСОБА_2 своїм підписом підтвердив, що він ознайомлений і згоден з умовами надання банківських послуг, а також з пам`яткою клієнта, умовами, правилами надання банківських послуг та тарифами, які разом із заявою складають договір про надання банківських послуг. Відповідно до укладеного договору від 26.05.2007 року ОСОБА_2 отримав кредит у розмірі 10 500,00грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Позичальник ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 . 30.10.2017 року позивачем на адресу Третьої херсонської державної нотаріальної контори направлено претензію кредитора. Позивач зазначає, що спадкоємцем, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини є відповідач ОСОБА_1

12.07.2019 року позивачем відповідачу по справі ОСОБА_1 як спадкоємцю, направлено лист-претензію, але відповідачем заборгованість не погашено.

З відповіді Третьої Херсонської державної нотаріальної контори та наданої на виконання ухвали копії спадкової справи № 40/2018 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 убачається, що на підставі претензії кредитора АТ КБ "Приватбанк" була заведена спадкова справа, яка відкрита після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , буде повідомлено щодо наявності заборгованості перед банком за кредитними договорами, які було укладено між ПАТ КБ «Приватбанк» та наявної претензії кредитора, щодо включення кредиторських вимог Банку в спадкову масу.

Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч. 1 ст. 608 ЦК України, зобов`язання припиняється зі смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Згідно з ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 3 ст. 1231 ЦК України до спадкоємця переходить обов`язок сплатити неустойку (штраф, пеню), яка була присуджена судом кредиторові зі спадкодавця за життя спадкодавця.

Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу (шість місяців від дня відкриття спадщини) він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч.1, ч. 2 ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину незалежно від настання строку вимоги.

Згідно ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Оскільки позичальник (боржник) помер, то відповідати перед ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» на підставі ст.ст. 1281-1282 ЦК України за борги спадкодавця має спадкоємець у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Також, згідно роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 30 березня 2012 року, при вирішенні спорів щодо виконання зобов`язань за кредитним договором у випадку смерті боржника/позичальника за наявності поручителя чи спадкоємців суди мають враховувати, що з урахуванням положення ст. 1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину. При цьому спадкоємці несуть зобов`язання погасити нараховані відсотки і неустойку тільки в тому випадку, якщо вони вчинені позичальникові за життя. Інші нараховані зобов`язання фактично не пов`язані з особою позичальника і не можуть присуджуватися до сплати спадкоємцями.

Таким чином, позивач зобов`язаний довести, що саме відповідач є спадкоємцем померлого, прийняв після нього спадщину та яка вартість майна, прийнятого спадкоємцем у спадщину.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду України від 28.08.2019 року, справа №645/4229/16-ц, провадження №61-31221св18.

За відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Херсонській області, відповідач ОСОБА_3 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому суд зазначає, що доказів прийняття спадщини відповідачем ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_4 шляхом подачі відповідної заяви до нотаріальної контори, суду не надано, крім того, сам факт реєстрації місця проживання відповідача за однією адресою із спадкодавцем на час відкриття спадщини не є належним та допустимим доказом того, що саме відповідач є спадкоємцем та прийняв після померлого спадщину. Також матеріали справи не містять інших відомостей про майно, одержане відповідачем ОСОБА_1 у спадщину після смерті ОСОБА_2 , в межах вартості якого він зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора.

Частиною 6 ст. 81 ЦПК України визначено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Інших клопотань про витребування доказів, окрім тих, що були розглянуті судом, позивач не заявляв.

Таким чином, позивачем не надано суду належних та допустимих доказів того, що відповідач ОСОБА_1 є спадкоємцем після померлого ОСОБА_2 , прийняла після нього спадщину, належним чином повідомлена кредитором про наявність боргу спадкодавця, та не встановлена вартість майна, прийнятого спадкоємцем у спадщину. Відсутність вартості майна, отриманого у спадщину, визначеного його ринковою вартістю на час відкриття спадщини, в свою чергу позбавляє суд можливості задовольнити позовні вимоги.

Враховуючи викладене, у зв`язку з недоведеністю позивачем позовних вимог у суду відсутні правові підстави для задоволення позову АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитом спадкодавця.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, сплачений судовий збір покладається на позивача.

На підставі приведеного вище, керуючись ст.ст. 526, 608, 1216, 1218, 1231, 1268, 1281, 1282 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 280-284, 354, пп.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Ю.М. Єпішин