Справа № 276/1078/21
Провадження по справі №2/276/875/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2021 року смт. Хорошів

Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Бобра Д.О.,

секретаря судового засідання Свиридок А.В.,

за участю: позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представник відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з даним позовом, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його син ОСОБА_5 . Після його смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, яке складається з квартири АДРЕСА_1 . Він є спадкоємцем майна першої черги по закону. Позивач у травні 2021 року звертався до приватного нотаріуса Хорошівського районного нотаріального округу Косинського С.О. з питань оформлення спадщини, на що отримав відмову, оскільки пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України. Він вважає, що пропустив вказаний строк з поважної причини, оскільки після смерті сина тривалий час перебував у шоковому стані, так як він помер у молодому віці, про те, що він має подати заяву про прийняття спадщини, він думав в останню чергу. Після смерті сина стан його здоров`я значно погіршився, він неодноразово звертався до лікарні.

Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті сина ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном один місяць після набрання рішенням законної сили.

Позивач та його представник в судовому засіданні позов підтримали з підстав наведених у позові, додатково зазначили, що позивач є інвалідом 2 групи, після смерті сина постійно хворів, а також у зв`язку з введенням карантинних заходів, пов`язаних з короновірусною хворобою, був позбавлений можливості вчасно звернутися до нотаріуса і лише у травні 2021 року після послаблення карантинних заходів пода відповідну заяву до нотаріальної контори.

Законний представник відповідача направив до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що категорично заперечує проти позовних вимог в повному обсязі, з огляду на їх безпідставність і необґрунтованість та просить у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити. В обґрунтуванні відмови вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_5 , з яким вони проживали разом в незареєстрованому шлюбі з 2005 року. ІНФОРМАЦІЯ_2 у них народилася дочка ОСОБА_4 . 23.06.2016 року вони разом придбали квартиру АДРЕСА_1 , право власності на яку було зареєстровано на ОСОБА_5 . З 2016 року вони сім`єю проживали у вказаній квартирі, де вона з дочкою проживають і на даний час. Після смерті її чоловіка на вказану квартиру відкрилася спадщина, яку прийняла їхня дочка, як спадкоємець першої черги. За півтора року ніхто з близьких родичів ОСОБА_5 не заявляв вимог про спадкове право на вказану квартиру. Вважає, що 07.08.2020 року закінчився шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 . Також зазначила, що позивач обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини посилався на хворобу, якою хворів з 03.08.2020 року до 17.08.2020 року та звернувся до нотаріуса лише 31.05.2021 року, тобто через 9 місяців після хвороби, що на її думку не може вважатись об`єктивною та непереборною перешкодою, з якою закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Крім того зазначила, що у вказаній квартирі вона та донька проживали без реєстрації, що підтверджується актом матеріально-побутових умов домогосподарства від 05.07.2021 року, а подана позивачем довідка ЖБК «Льонок» №35 від 25.06.2021 про те, що спадкодавець ОСОБА_5 був зареєстрований у квартирі один, ніяким чином не підтверджують поважність причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечив з підстав зазначених у відзиві.

Суд, вислухавши учасників справи, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи, оцінивши всі докази в їх сукупності, вважає, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

Із копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 слідує, що ОСОБА_1 є батьком ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно довідок Володарсько Волинського житлово-будівельного кооперативу «Льонок» №35 та №36 від 25.06.2021 року ОСОБА_5 проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . На день його смерті та по даний час за вказаною адресою ніхто не був зареєстрований.

Відповідно до довідки КНП «Хорошівська лікарня» Хорошівської селищної ради №01/850 від 24.06.2021 року ОСОБА_1 з 03.08.2020 року по 17.08.2020 року знаходився на амбулаторному лікуванні з діагнозом Хронічний обструктивний бронхіт в стадії загострення.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 батьком ОСОБА_4 є ОСОБА_5 .

Із довідки Житлово-будівельного кооперативу «Льонок» №38 від 07.07.2021 року та доданих квитанцій слідує, що ОСОБА_6 сплачує комунальні послуги за адресою АДРЕСА_2 з моменту смерті власника ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Актом обстеження матеріально-побутових умов №76 від 05.07.2021 року підтверджується, що в квартирі АДРЕСА_1 проживали ОСОБА_6 та її донька ОСОБА_4 до дня смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та проживають без реєстрації по даний час.

Відповідно до інформаційної довідки зі спадкового реєстру №65809044 від 30.07.2021 року та відповіді на запит Хорошівської державної нотаріальної контори №602/01-16 від 30.07.2021 року після смерті ОСОБА_5 приватним нотаріусом Косинським С.О. 30.07.2020 року заведено спадкову справу №84/2020.

Згідно довідки КНП «Хорошівська лікарня» Хорошівської селищної ради №01/972 від 26.07.2021 року ОСОБА_1 з 25.02.2020 року по 06.03.2020 року знаходився на стаціонарному лікуванні з діагнозом Остеохондроз поперекового відділу хребта в стадії загострення, правобічний корінцевий больовий синдром.

Із довідки КНП «Хорошівська лікарня» Хорошівської селищної ради №01/157 від 28.01.2021 року слідує, що ОСОБА_1 знаходиться на «Д» обліку у лікаря онколога.

Відповідно до довідки КНП «Хорошівська лікарня» Хорошівської селищної ради №01/752 від 03.06.2021 року ОСОБА_1 з 07.08.2020 року по 20.08.2020 року знаходився на амбулаторному лікуванні з діагнозом Хронічний обструктивний бронхіт в стадії загострення.

Із копії спадкової справи №84/20 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 слідує, що 30.07.2020 року ОСОБА_6 , як законний представник неповнолітньої ОСОБА_4 , подала заяву до приватного нотаріуса Хорошівського районного нотаріального округу Косинського С.О. про прийняття ОСОБА_4 спадщини після смерті свого батька ОСОБА_5 , а 28.05.2021 року ОСОБА_1 повідомив приватного нотаріуса Косинського С.О. про намір звернутися до суду з позовом про продовження строку для прийняття спадщини.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 пояснила, що є дружиною позивача, її чоловік ОСОБА_1 є інвалідом, своєчасно не звернувся до нотаріуса за оформленням спадкових прав, у зв`язку з тим що позивач цілий рік хворів, а в зв`язку з карантином все було закрито. Вказала, що точних дат та медичних закладів, де лікувався її чоловік не пам`ятає, однак такі дані долучені ним до позовної заяви у вигляді довідок, які вони збирали для подачі позову.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Із ч.1 ст.1269 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постановах: від 23.04.2020 року у справі № 755/21472/15-ц; від 30.01.2020 року у справі № 487/2375/18; від 31.01.2020року у справі №450/1383/18. Отже, практика судів касаційної інстанції у цій категорії справ є незмінною.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судовий порядок продовження даного строку застосовується у випадках, коли інші спадкоємці, які прийняли спадщину, або хоча б один із них, заперечують проти вступу у спадщину особи, що пропустила вказаний строк.

Зі спадкової справи №84/2020 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 видно, що вона, заведена у зв`язку з подачею заяви ОСОБА_6 про прийняття спадщини ОСОБА_4 та остання заперечує щодо продовження строку позивачу для прийняття спадщини.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Відповідно до ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Як встановлено в ході судового розгляду, позивачу було відомо про смерть спадкодавця, його сина ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , вони проживали на території одного району. Починаючи з дня смерті спадкодавця позивач мав можливість подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, однак вказаних дій з метою прийняття спадщини він не вчинив. У травні 2021 року, тобто більш як через 1 рік 3 місяці після смерті сина, позивач звернувся до нотаріуса за місцем відкриття спадщини із заявою про намір вступу у спадщину, при цьому не подавши заяву про прийняття спадщини у строк встановлений законом.

Посилання позивача на те, що він в нотаріальну контору в шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини не звернувся, оскільки хворів та перебував у шоковому стані, суд не може визнати поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Так, позивачем надано довідки про перебування ним на лікуванні в КНП «Хорошівська лікарня» з 03.08.2020 року по 17.08.2020 року з діагнозом обструктивний бронхіт, з 25.02.2020 року по 06.032020 року з діагнозом остеохондроз поперекового відділу хребта та з 07.08.2020 року по 20.08.2020 року з діагнозом обструктивний бронхіт. Однак, згідно довідок КНП «Хорошівська лікарня» №01/752 від 03.06.2021 року та №01/850 від 24.06.2021 року позивач на стаціонарному лікуванні не перебував, крім того хронічний обструктивний бронхіт не позбавляє особу пересуватися та можливості подати заяву про прийняття спадщини. Також ОСОБА_1 з 25.02.2020 року по 06.03.2020 року знаходився на стаціонарному лікування з діагнозом «Остеохондроз поперекового відділу хребта», однак з квітня 2020 року по серпень 2020 року ОСОБА_1 мав час та можливість звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

Суд також враховує правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 20.09.2018 по справі № 385/483/17 про те, що амбулаторне лікування позивача не перешкоджало йому вчинити дії щодо прийняття спадщини шляхом подання заяви до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Порядок видачі свідоцтв про право на спадщину регламентовано Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі Порядок), в редакції чинній на час спливу шестимісячного строку для подання заяви про спадщину, тобто 07.08.2020.

Згідно з пунктом 2.1 Глави 10 Порядку спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (пункт 3.5 Глави 10 Порядку).

Пунктом 3.23 Глави 10 Порядку передбачено, що своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Згідно з пунктом 2.1. розділу IV Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 11 листопада 2011 року № 3306/5 (станом на 07.08.2020), спадкова справа заводиться посадовою особою органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми), що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, визначених у статтях 1261, 1262, 1266 ЦК України, осіб, вказаних у заповіті, заінтересованих в охороні цього майна, або вимоги кредиторів. Заявами, що свідчать про волевиявлення, є заява про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заява про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заява про видачу свідоцтва про право на спадщину, заява на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заява другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заява про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. У разі спадкування за законом до заяви додається копія документа, засвідчена в установленому порядку, що підтверджує родинні та інші відносини спадкоємців зі спадкодавцем

Також, суд вважає не обгрунтованими доводи позивача та його представника щодо неможливості своєчасного подання заяви до нотаріальної контори після смерті сина в зв`язку із введенням жорсткого карантину, оскільки в цей період діяльність нотаріальних контор не зупинялась, оператори поштового зв`язку продовжували здійснювати свою діяльність, будь-яких доказів про те, що позивач у період з лютого по серпень 2020 року вживав заходів для звернення до уповноважених органів із заявою про прийняття спадщинпи, однак через введення карантинних заходів у позивача була відсутня така можливість, суду не надано. Натомість позивач лише через 9 місяців після спливу шестимісячного строку, в умовах продовженої дії карантинних заходів, безперешкодно особисто звернувся (про що позивач зазначив у судовому засіданні), а в подальшому надіслав поштою лист до нотаріальної контори з метою вирішення питання про прийняття спадщини.

Отже, позивач не був позбавлений можливості подати заяву про прийняття спадщини як шляхом її особистого подання, так і шляхом направлення її поштою до нотаріальної контори або до органів місцевого самоврядування, а тому перебування позивача на амбулаторному лікуванні, а також саме по собі введення карантинних заходів, пов`язаних з короновірусною хворобою, не може вважатись поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Крім того, шоковий стан на протязі шести місяців, на який посилається позивач належними і допустимими доказами позивачем не підтверджено, оскільки він не звертався за допомогою до психолога чи психіатра, а тому суд вважає, що наведені доводи не є об`єктивними, непереборними, істотними перешкодами для подання відповідної заяви позивачем, оскільки в період з квітня 2020 року по 07 серпня 2020 року ніщо не перешкоджало позивачу вчинити дії щодо прийняття спадщини шляхом подання заяви до нотаріуса за місцем відкриття спадщини або направлення її засобами поштового зв`язку.

Також, суд вважає, що про поважність причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини у зв`язку з хворобою може свідчити лише незначний термін пропуску такого строку, зокрема, після припинення обставин, які об`єктивно заважали спадкоємцеві подати заяву до нотаріальної контори.

У постанові від 09.12.2020 по справі №750/8810/19 Верховний Суд зазначив «у справі №681/203/17-ц позивач через десять днів після закінчення строку для подання зави про прийняття спадщини звернувся із відповідним позовом до суду, натомість у справі, що переглядається, позивач звернувся до суду 05 серпня 2019 року, тобто через два місяці та дев`ятнадцять днів після закінчення строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому зазначення судів про те, що пропущений позивачем у цій справі строк у часовому вираженні є незначним є помилковим».

З досліджений в судовому засіданні обставин справи вбачається, що позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини лише через 9, а до суду через 10 місяців після спливу встановленого законом шестимісячного строку для подання відповідної заяви та відповідно закінчення лікування, при цьому не надавши жодних доказів, які б підтверджували наявність обставин, що об`єктивно перешкодили йому своєчасно подати заяву про прийняття спадщини після смерті сина або позов до суду упродовж цього тривалого періоду. Вказане свідчить про відсутність волевиявлення позивача на прийняття спадщини від свого сина у передбачений законом шестимісячний строк та виявлення такого бажання вже після його спливу, що не може бути підставою для визначення йому судом на підставі ст. 1272 ЦК України додаткового строку для прийняття спадщини, у зв`язку з пропуском такого строку через поважні причини.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено обставин, на які він посилався, як на підставу своїх вимог щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, не надано доказів поважності причин пропуску вказаного строку, які б підтверджували наявність обставин, що об`єктивно перешкодили йому своєчасно подати заяву про прийняття спадщини після смерті його сина, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст.4, 12, 13, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст.1218, 1223, 1270, 1272 ЦК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення складено 29.10.2021.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_5 .

Головуючий суддя: Д.О. Бобер