Справа № 202/6455/21
Провадження № 2/202/2618/2021
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

9 листопада 2021 року м. Дніпро

Суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Марченко Н.Ю., ознайомившись із цивільною справою за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Київметробуд» про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку, компенсації за невикористану відпустку, відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Індустріального районного суду міста Дніпропетровська з позовом, в якому просить стягнути з Акціонерного товариства «Київметробуд» на його користь невиплачену заробітну плату, середній заробіток за час затримки розрахунку, компенсацію за невикористану основну щорічну відпустку за період роботи з 05.06.2020 року по 08.09.2021 року, моральну шкоду у розмірі 7000,00 грн.

Справа підсудна Індустріальному районному суду м. Дніпропетровська відповідно до частини 1 статті 28 ЦПК України.

Однак позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, у позовній заяві не зазначено ціну позову, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, а також підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, дані щодо звільнення позивача від сплати судового збору.

При зверненні до суду позивачем не був сплачений судовий збір.

Згідно з частиною 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви мають бути додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільняються від сплати судового збору позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем, окрім вимоги про стягнення невиплаченої заробітної плати, також заявлено вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку, компенсації за невикористану відпустку, моральної шкоди.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, яка викладена в постанові № 910/4518/16 від 30.01.2019 року, за змістом приписів статей 94, 116, 117 КЗпП та статей 1, 2 Закону "Про оплату праці" середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу, який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури зарплати. Пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч.1 статті 5 Закону "Про судовий збір", згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Аналогічний за змістом висновок міститься у постанові Верховного Суду від 18.03.2020 року по справі № 711/4010/13-ц.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно з Законом України «Про Державний бюджет на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлено в розмірі 2270 грн.

Таким чином, судовий збір за подання даного позову складає 908 грн.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та сплати судового збору в розмірі 908 грн. за наступними реквізитами: р/о UA0004630, МФО: 899998, , код бюджетної класифікації: 22030101, отримувач коштів: ГУК у Дніпропетровській області /Iндустріальний район/ 22030101, банк отримувача: Казначейство України, надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Київметробуд» про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку, компенсації за невикористану відпустку, відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та сплати судового збору і надання суду про це документів або доказів звільнення від сплати судового збору протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що в іншому разі згідно з частиною 3 статті 185 ЦПК України позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду у п`ятнадцятиденний строк з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.Ю. Марченко