ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3394/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" травня 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Сердюковій Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва Києва від 10 липня 2019 року по справі за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування в порядку зворотньої вимоги (регресу),суд -

ВСТАНОВИВ :

Заявник звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва Києва від 10 липня 2019 року по справі за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування в порядку зворотньої вимоги (регресу). Мотивуючи тим, що вона не з`явилася в судове засідання з поважних причин, а докази, на які посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, тому постановлене заочне рішення вважає таким, що не ґрунтується на вимогах закону. Відтак, прийнявши вказане рішення, суд взяв за основу лише доводи позивача, внаслідок чого зробив помилковий висновок та невірно вирішив спір.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Представник заявника ОСОБА_2 , діюча на підставі ордера про надання правової допомоги від 12 квітня 2021 року, в судовому засіданні заяву підримала та просила її задовольнити, скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Позивач в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце його проведення - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, розміщеним оголошенням на офіційному сайті судової влади (суду).

Матеріали справи містять заяву про розгляд справи за відсутності позивача.

Суд вважає, що неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце засідання про перегляд заочного рішення, не перешкоджає розгляду заяви відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

Враховуючи, що в матеріалах справи та поданої заяви достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд визнав можливим вирішити заяву за відсутності відповідача на підставі наявних у ній матеріалів та за погодженням заявника (відповідача).

Суд, вислухавши пояснення представника заявника, його доводи та заперечення, дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення, її доводи та заперечення, у їх сукупності, вважає, що вимоги заявника про скасування заочногоне обґрунтовані, обставини, викладені в заяві не підтверджуються наявними в матеріалами справи, та встановленими в ході судового засідання доказами.

Так, судом встановлено, що заочним рішення Дарницького районного суду м. Києва Києва від 10 липня 2019 року позов Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування в порядку зворотньої вимоги (регресу) задоволено (а.с. 54 - 58).

Відповідно до частини першої статті 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовом у засіданні.

Відповідно до частини першої статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, процесуальним законом передбачені обов"язкові сукупні умови для скасування заочного рішення.

Проте, судом встановлено, що законні підстави для задоволення такої заяви відсутні.

Так, відповідач належним чином повідомлявся судом про час та місце розгляду справи, що підтверджується зворотнім повідомленням рекомендованого листа, відповідач не подав відзив на позовну заяву з неповажних причин, і докази, на які він посилається, не мають істотного значення для правильного вирішення справита не можуть вплинути на ухвалене заочне рішення. Допущення описки у змісті позовної заяви й описки (арифметичної помилки) в рішенні суду також не може бути підставою для скасування зачного рішення суду.

Окрім того, посилання заявника на положення ч.3 ст. 432 ЦПК України із вимогою про зупиненення виконання виконавчого листа, виданого за наслідками постановленого заочного рішення суду у порядку розгляду заяви про перегляд заочного рішення за правилом ст.ст. 287, 288 ЦПК України є необґрунтованим, оскільки правило ч.3 ст. 432 ЦПК України до порядку розгляду заяви про перегляд заочного рішення не застосовується. Таке правило застосовується в межах ст. 432 ЦПК України, проте заявник до суду із заявою у порядку ч.1 ст. 432 ЦПК України не звертався, що є наслідком для відмови у такій заяві.

За таких процесуальних підстав заява задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного та, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва Києва від 10 липня 2019 року по справі за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування в порядку зворотньої вимоги (регресу), - залишити без задоволення.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Копію ухвали невідкладно вручити присутнім в залі суду сторонам, відсутнім - надіслати рекомендованою поштою з повідомленням про вручення для відома.

СУДДЯ: