ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7901/20
провадження № 2-п/753/67/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" травня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.

при секретарі Пугач Д.С.

за участю:

представника відповідача ОСОБА_1

сторони не з`явилися

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву подану представником ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 21.01.2021 у цивільній справі № 753/7901/20 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувала цивільна справа позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 21.01.2021, позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволено. Шлюб, зареєстрований 30.09.2011 Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис № 2158, між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 розірвано. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 судовий збір у сумі 840,80 грн.

22.02.2021 представником ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 подана заява про перегляд вказаного заочного рішення, яка обгрунтована тим, що відповідач фактично проживає не за місцем реєстрації, що свідчить про поважність його неявки в судове засідання та неможливість подати відзив разом з доказами на спростування вимог позову. Крім того, заявник посилається на те, що в судовому засіданні не були досліджені обставини, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. Вказує на те, що у сторін певний час були деякі непорозуміння, але вони їх вирішували шляхом розмов. Наявність непорозумінь між подружжям не є підставою для розірвання шлюбу та руйнування сімейних відносин. Вказав, що сторони мають малолітню дитину, яка потребує як матір так і батька при зростанні. Під час розгляду справи відповідач був позбавлений можливості подати клопотання про надання сторонам часу на примирення. Вважає, що суд передчасно поставився до розгляду питання про розірвання шлюбу між сторонами, не в повній мірі врахував наявність у сторін малолітньої дитини, не з`ясував фактичні взаємини між подружжям, та не вжив достатніх заходів для їх примирення.

В судове засідання повивач не з`явилася, про розгляд заяви повідомлялася двічі шляхом направлення судової повістки на адресу вказану у позовній заяві.

Відповідач двічі в судове засідання не з`явився, про розгляд заяви був повідомлений через свого представника (ч. 5 ст. 130 ЦПК України). Доказів поважності причин неявки в судове засідання не надав.

В судовому засіданні представник відповідача вимоги заяви підтримав та просив скасувати заочне рішення, а справу призначити до розгляду по суті.

Вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 288 ЦПК України підставою для скасування заочного рішення є існування одночасно таких обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач двічі викликався в судове засідання шляхом публікації оголошень на веб-порталі судової влади України, оскільки його місце проживання зареєстроване у встановленому законом порядку на тимчасово окупованій території.

Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Наведене дає підстави вважати, що відповідач був належним чином повідомленим про розгляд справи, а отже причини його неявки в судове засідання та неподання відзиву є неповажними.

Щодо третьої обов`язкової обставини, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення, то відповідач не посилається на будь-який новий доказ, що має суттєве значення для правильного вирішення справи, як того вимагає ст.288 ЦПК України, а лише формально зазначає про те, що суд передчасно поставився до розгляду питання про розірвання шлюбу між сторонами, не в повній мірі врахував наявність у сторін малолітньої дитини, не з`ясував фактичні взаємини між подружжям, та не вжив достатніх заходів для їх примирення.

Жодних доказів в підтвердження поданої заяви про перегляд заочного рішення, які слугують на користь відповідача та мають істотне значення для правильного вирішення справи, та які не було подано на час розгляду справи по суті, зокрема на спростування висновків суду про доцільність розірвання шлюбу, відповідачем не надано. Більш того, відповідач не з`явився до суду на розгляд заяви про перегляд заочного рішення, для надання особистих пояснень з приводу дійсних стосунків між сторонами та необхідності збереження шлюбу.

При цьому суд враховує, що за умовами ст.ст.21,24 СК України шлюбом визнається сімейний союз чоловіка та жінки, який грунтується на їх вільній згоді на перебування у шлюбі.

Ухвалюючи рішення, суд зважив на наявність доказів в обґрунтування тих вимог, які просив задовольнити позивач, встановив правовідносини сторін, зокрема, що між подружжям виникали непорозуміння та спільне життя в них не склалося через різні погляди на життя. Встановив, що сторони не ведуть спільного господарства та не підтримують шлюбних стосунків. Врахував наявність малолітньої дитини та прийшов до висновку, що збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, оскільки примушування до шлюбу не допускається.

Наведені представником відповідача у заяві обставини для скасування заочного рішення не вказують на можливість примирення і збереження шлюбу між сторонами та скасування заочного рішення про розірвання шлюбу, оскільки позивач у позовній заяві стверджувала, що примирення між сторонами неможливе.

Оскільки, відповідач не повідомив суд про поважність причин неявки в судове засідання, і про причини, що перешкоджали повідомити про це суд, не вмотивував обставини для скасування заочного рішення, заява відповідача про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Ухвалюючи рішення про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення, суд у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України вважає за необхідне роз`яснити відповідачу право на подання апеляційної скарги на заочне рішення суду у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством.

Керуючись ст. ст. 284-288, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву подану представником ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 21.01.2021 у цивільній справі № 753/7901/20 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заочне рішення може бути оскаржене відповідачем до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дати постановлення цієї ухвали.

Суддя: