Провадження № 2/947/3453/21
11.11.2021 року Київський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - Огренич І.В.
при секретарі Грабовій Т.П.
розглянувши у судовому засіданні у залі суду в м.Одесі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного Товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , який також діє в інтересах неповнолітніх ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,третя особа: Служба у справах дітей Одеської міської ради про зняття з реєстраційного обліку, визнання такими, які втратили право користування майном, -
АТ «Альфа-Банк» звернувся до суду з позовом в якому просить визнати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 та зняти відповідачів з реєстраційного обліку. При цьому позивач посилається на те, що відповідно до положень ст.37 Закону України «Про іпотеку», АТ «Альфа-Банк» набув право власності на спірну квартиру, відповідачі втративши право власності на квартиру АДРЕСА_1 , відповідно до ст.317 ЦК України втратили і право користування спірною квартирою. Позивач звертався до відповідачів з вимогою у добровільному порядку знятися з реєстраційного обліку та звільнити квартиру, однак, по теперішній час відповідачі залишаються зареєстрованими та порушують права законного власника. АТ «Альфа-Банк» позбавлений можливості вільно, на власний розсуд розпоряджатися житловим приміщенням, а тому вимушений звернутись до суду з даним позовом.
Ухвалою від 30.06.2021 року провадження у справі відкрито.
До судового засідання сторони не з`явились.
Матеріали справи містять заяву представника позивача щодо розгляду справи за його відсутності, також позивач не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку.
Відповідачі до судового засідання не з`явились, повідомлялись, про причини неявки до судового засідання не сповістили, правом на надання відзиву на позовну заяву відповідачі не скористались, будь-яких письмових заяв та клопотань до суду з приводу розгляду справи не надавали.
3-я соба: представник Служби у справах дітей Одеської міської ради до судового засідання не з`явився, повідомлявся, надав до суду письмові пояснення, в яких зазначив, що позбавлення малолітньої дитини права користування житловим приміщенням може відбуватися лише у разі наявності попереднього дозволу органу опіки та піклування і у разу надходження відповідних документів до Служби, останньою будуть вжиті заходи щодо підготовки документів в межах компетенції та направлення їх до органу опіки та піклування.
Згідно з ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення заочного рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
З урахуванням вказаного суд приходить до висновку про наявність підстав у розумінні ч. 1 ст. 280 ЦПК України для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
25 вересня 2008 року також між АКБ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк», і ОСОБА_8 укладено іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чапським А.Е. і зареєстрований у реєстрі за №2128, та за умовами договору ОСОБА_8 у забезпечення виконання зобов`язання за вищевказаним кредитним договором, передала в іпотеку квартиру АДРЕСА_1 .
На предмет іпотеки було звернуто стягнення в рахунок виконання зобов`язань ОСОБА_1 на користь позивача. 21.04.2021 року право власності на спірну квартиру у встановленому законом порядку у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно було зареєстровано за АТ «Альфа-Банк».
Після укладання договору кредиту та договору іпотеки, згідно листа Департаменту надання адмінпослуг Одеської міськради від 14.05.2021 року, у спірній квартирі АДРЕСА_1 були зареєстровані - з 23.11.2001 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 25.09.2009 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 07.03.2012 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з 19.11.2019 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 05.08.2014 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з 29.05.2009 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з 29.05.2009 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Як вбачається із інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у власності іпотекодавця є інше житло, а саме: квартира АДРЕСА_2 .
20 травня 2021 року АТ «Альфа-Банк» на адресу відповідачів було направлено вимогу про виселення та зняття з реєстраційного обліку, яку відповідачами залишено без задоволення.
Статтею 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Статтею 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно із частиною першою статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Частиною першою статті 321 Цивільного кодексу України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до статті 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Тлумачення статті 391 ЦК України свідчить, що негаторний позов застосовується для захисту права власності від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння, коли право власності може бути порушено без безпосереднього вилучення майна у власника. У постанові Верховного Суду України від 27 травня 2015 року у справі № 6-92цс15 зроблено висновок, що положення статті 391 ЦК України підлягають застосуванню лише в тих випадках, коли між сторонами не існує договірних відносин і майно перебуває у користуванні відповідача не на підставі укладеного з позивачем договору.
Відповідно до частини першої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.
Відповідно до положень ч. 1, 5 статті 403, ч. 2 ст. 406 Цивільного кодексу України, сервітут визначає обсяг прав щодо користування особою чужим майном. Сервітут не позбавляє власника майна щодо якого він встановлений, права володіння, користування та розпорядження цим майном. Сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.
Верховний Суд України у Постанові від 15 травня 2017 року, Справа № 734/387/15-ц, зауважив, що «право користування житловим приміщенням може виникати та існувати лише в членів сім`ї власника будинку»; «право відповідачки на користування чужим майном (спірним житловим будинком) підлягає припиненню на вимогу власника цього майна відповідно до положень ч. 2 ст. 406 Цивільного кодексу України».
Крім того, за змістом ч. 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється, зокрема, на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
Таким чином, рішення суду про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, є самостійною та достатньою підставою дня зняття цієї особи з реєстрації, а тому у задоволенні вимог про зняття з реєстраційного обліку позивачеві слід відмовити.
При таких обставинах та враховуючи, що відповідачі не є власниками (співвласниками) квартири АДРЕСА_1 , належній позивачеві на праві власності, суд доходить висновку, що відповідачі втратили право користування спірною квартирою, а відтак і про достатність правових підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, що є достатньою підставою для зняття цих осіб з реєстрації.
На підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем при поданні позову було сплачено судовий збір у розмірі 4540 гривень 00 коп, враховуючи, що судом задоволено одну позовну вимогу немайнового характеру, з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у сумі 2270 гривні коп. у рівних частках з кожного.
Керуючись ст.ст. 2, 76-83, 141, 158, 263-265, 273, 274-279, 280-289, 354-355 ЦПК України, суд ,-
Позовні вимоги Акціонерного Товариства «Альфа-Банк» задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 , в іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути у рівних частках з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ,на користь Акціонерного Товариства «Альфа-Банк» судові витрати у розмірі 2270 гривень.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Огренич І. В.