Справа № 450/2971/20 Головуючий у 1 інстанції: Добош Н.Б.
Провадження № 22-ц/811/504/21 Доповідач в 2-й інстанції: Савуляк Р. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: Савуляка Р.В.,

суддів: Мікуш Ю.Р., Приколоти Т.І.,

за участі секретаря: Сеньків Х.І.,

з участю: представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 11 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа приватний нотаріус Пустомитівського районного нотаріального округу Львівської області Віблий Любомир Зеновійович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відрилася 28.11.1998 року, після смерті ОСОБА_6 та для подання заяви для прийняття спадщини тривалістю три місяці за заповітом, що відрилася 11.03.2001 року, після смерті ОСОБА_7 ,-

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2020 року представник ОСОБА_3 ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відрилася 28 листопада 1998 року, після смерті ОСОБА_6 та для подання заяви для прийняття спадщини тривалістю три місяці за заповітом, що відрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті ОСОБА_7 .

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер дідо позивача ОСОБА_6 , а ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба ОСОБА_7 . Після спливу тривалого періоду, переглядаючи особисті папери ОСОБА_7 , ОСОБА_3 виявив заповіт, з якого довідався, що баба заповіла йому належний їй на праві особистої власності житловий будинок та інше майно, яке буде належати їй на день смерті.

Після цього позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак 08 лютого 2019 року отримав лист від нотаріуса, згідно якого йому роз`яснено, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Вказував, що існують усі підстави для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки після смерті діда та баби, він тривалий час перебував в пригніченому психологічному стан і на момент смерті діда, позивачу було 13 років, а на момент смерті баби 15 років.

На підставі наведеного просив позовні вимоги задовольнити.

Оскаржуваним рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 11 листопада 2020 року позов задоволено частково.

Визначено ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , тривалістю три місця з моменту набрання рішенням суду законної сили.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_3 - відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 , судовий збір у розмірі 420, 40 грн.

Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_3 , судовий збір у розмірі 420, 40 грн.

Рішення суду в частині відмови у задоволенні позовних вимог оскаржив ОСОБА_3 .

В апеляційній скарзі посилається на те, що на момент смерті спадкодавця йому було 13 років, та йому в такому віці нічого не могло бути відомо про строки та порядок прийняття спадщини

Зазначає, що спадкоємцями першої черги були його мати та його дядько, однак згадані особи не прийняли спадщину та не будуть оспорювати спадкові права в судовому порядку.

Вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини було ним пропущено з поважних причин, оскільки такі причини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення цих дій.

Просить скасувати рішення суду в частині відмовлених позовних вимог та ухвалити в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги в цій частині задовольнити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на підтримання апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення у межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, виходячи із наступних мотивів.

Рішення суду в частині задоволення заяви ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , про визначення додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місця з моменту набрання рішенням суду законної сили а не оскаржується, а тому відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України в апеляційному порядку не переглядається, оскільки суд апеляційної інстанції переглядає справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Таким чином, апеляційний суд переглядає справу лише в частині відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 щодо визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_8 . Й

Судом та матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_7 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 28 березня 2001 року. Після її смерті відкрилася спадщина.

За життя, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , склала заповіт, який посвідчений сільським головою Містківської сільської ради Пустомитівського району Львівської області Зелінським А.В. та зареєстрований в реєстрі за № 6. Відповідно до вказаного заповіту на випадок своєї смерті ОСОБА_7 належний їй на праві власності житловий будинок і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона за законом буде мати право заповіла своєму онукові ОСОБА_3 .

08 лютого 2019 року приватний нотаріус Пустомитівського районного нотаріального округу Львівської області, повідомив позивача, що ним заява про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , у встановлений законом строк не була подана, тому він вважається таким, що пропустив строк для прийняття спадщини. Враховуючи наведене, йому необхідно звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Постановляючи оскаржуване рішення в частині відмови у визначенні ОСОБА_3 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за запконом після смерті ОСОБА_6 суд першої інстанції виходив з того, що матеріали справи не містять належних і допустимих доказів, які свідчать про наявність у позивача, який був зацікавленим у прийнятті спадкового майна, труднощів для прийняття спадщини.

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду, виходячи із наступних обставин.

За нормою ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20).

Враховуючи, що на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_6 . ОСОБА_3 був малолітньою особою і в силу свого віку йому не могло бути відомо про строки та порядок прийняття спадщини то останній не мав можливості подати заяву про прийняття спадщини. Більше того, на той момент спадкоємцями першої черги були мати позивача ОСОБА_4 та його дядько ОСОБА_5 .

Про те, що згадані особи не прийняли спадщину та не збираються оспорювати спадкові права в судовому порядку йому не було нічого відомо. До матеріалів справи долучено заяви його матері ОСОБА_4 та дядька - ОСОБА_5 , в яких вони зазначили, що на дану спадщину не претендують. Справжність підпису на таких заявах було посвідчено сільським головою: Містківської сільської ради Зелінським А. В. 23 вересня 2008 р.

На вказані обставини суд першої інстанції не звернув уваги та дійшов помилкового висновку про відмову у задоволенні позову в частині визначення ОСОБА_3 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_6 .

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За наведених обставин, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог щодо визначення ОСОБА_3 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_6 підлягає скасуванню у зв`язку із невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи, із постановленням нового рішення про задоволення позову в цій частині.

Керуючись ст. 367, 368, п.2 ч.1 ст. 374, ст.ст. 381, 382, 384, 389 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 11 листопада 2020 року в частині відмови у визначенні ОСОБА_3 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_6 скасувати та в цій частині ухвалити нове рішення.

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті ОСОБА_6 .

В решті рішення суду залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 24 травня 2021 року.

Головуючий: Савуляк Р.В.

Судді: Мікуш Ю.Р.

Приколота Т.І.