КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 756/3751/19 Головуючий у І інстанціїМайбоженко А.М.
Провадження №22-ц/824/3091/2021 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

16 січня 2021 року

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Таргоній Д.О., Голуб С.А., Ігнатченко Н.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Оболонського районного суду м. Києвавід 06 серпня 2020 року у справі за позовом приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією,

УСТАНОВИВ:

у березні 2019 року позивач ПрАТ «Київобленерго» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «Київобленерго» за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до договору №201020189 про користування електричною енергією від 05.10.2017 року.

04 жовтня 2018 року уповноваженими працівниками Сквирського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго» проведено перевірку дотриманняПравил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, шляхом, зокрема, проведенням технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії 220/380В за зазначеною вище адресою, за результатами якої було виявлено порушення споживачем правил використання електроенергії, а саме «порушено цілісність пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби, зірвана кордова нитка. Ввідний АВ на 16А (згідно заключного договору) замінено на АВ - 63А. Лічильник NiK 2301АПЗ заводський №8598994 та автоматичний вимикач змонтовані в антивандальному ящику, який розміщений на фасаді будинку».

Вказаний факт зафіксовано Актом про порушення ПКЕЕН від 04.10.2018 року №К037266, який був розглянутий на засіданні комісії з розгляду Актів про порушення споживачами Правил користування електричною енергією для населення, та на підставі якого оформлено протокол №112 від 14.11.2018 року і здійснено розрахунок заборгованості за необліковану електричну енергію.

Посилаючись на те, що вартість електричної енергії, нарахованої за Актом про порушення, споживачем ОСОБА_1 не сплачена, ПрАТ «Київобленерго» просило суд позов задовольнити, стягнути з відповідача на їх користь вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 36 647,52 грн. та понесені судові витрати у розмірі 1 921,00 грн.

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 11.06.2019 року вимоги позовної заяви ПрАТ «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією задоволено у повному обсязі.

У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 11.06.2019 року, обґрунтовуючи тим, що він не був повідомлений належним чином про розгляд вищевказаної справи, не отримував жодного судового документа та не був обізнаний про розгляд справи. Вказує на те, що акт про порушення № К037266 від 04.10.2018 року, на підставі якого було нараховано борг, визнано незаконним Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, оскільки його складено з порушенням чинного законодавства.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 16.01.2020 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення задоволено, рішення Оболонського районного суду м. Києва від 11.06.2019 року скасовано, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 06 серпня 2020 року позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Київобленерго» 36 647 гривень 52 коп. за необліковану електроенергію, а також 1921 грн. судового збору.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Денисенко Г.В. звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду встановленим по справі обставинам, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати повністю та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Зокрема, в доводах апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не було досліджено правової природи пункту 11 Договору №201020189 про користування електричною енергією від 05.10.2017 року, в частині підстав настання зобов`язання. Так, на думку апелянта, у ОСОБА_1 , міг би виникати обов`язок по збереженню майнового комплексу ПрАТ «Київобленерго» виключно у разі юридичної передачі такого комплексу згідно Акту про передачу на відповідальне збереження встановленого взірця, однак у оскаржуваному рішенні суду роз`яснення з цього приводу відсутні.

Звертає увагу суду апеляційної інстанції на ту обставину, що відповідно до змісту Акту №573467 від 12.10.2017 року, на відповідальне збереження представники ПрАТ «Київобленерго» передали майновий комплекс «сторонній особі», що вказує на відсутність факту виникнення у ОСОБА_1 обов`язку по його збереженню.

Крім того, районним судом не було з`ясовано законність способу виявлення порушень, а також підстав проведення перевірки майнового комплексу. Не перевірено також обставин, на які позивач посилається в обґрунтування позову, зокрема щодо доведеності факту втручання саме ОСОБА_1 у роботу приладів обліку.

Зазначає, що задовольняючи заявлені вимоги, суд першої інстанції не з`ясував дійсність складеного акту про порушення, як способу фіксації, та не дослідив правильність і законність прийнятого комісією рішення, оформленого Протоколом № 112 від 14.11.2018 року.

Не перевірено також правильність обсягу та вартості нарахованої оперативно-господарської санкції, оскільки даних про відповідну кількість обсягу необлікованої електричної енергії, спожитої ОСОБА_1 , матеріали справи не містять.

Суд першої інстанції також залишив без з`ясування питання форми та змісту доручення уповноваженої особи в частині представлення інтересів споживача і у його відносинах з енергопостачальником.

Вважає, що судом не було надано належної оцінки доказам, поданим сторонами, а висновки суду щодо доведеності певних обставин, не відповідають матеріалам справи.

Зазначив також, що ухвалюючи рішення у даній справі, суд керувався нормативно правовим актом, а саме Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, які втратили чинність 26.06.2018 року.

14 грудня 2020 року від представника ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (зміна назви підприємства позивача відбулась на підставі рішення річних Загальних зборів ПрАТ «Київобленерго від 21 серпня 2020 року») на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, зі змісту якого вбачається незгода позивача із доводами та обґрунтуваннями апеляційної скарги. Вважають рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, просять залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. Зокрема, у відзиві на апеляційну скаргу представник позивача звертає увагу суду на одностороннє трактування відповідачем норм права, в тому числі і у сфері енергетики, яке спрямоване виключно на уникнення відповідальності за вчинене порушення.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Згідно із частиною 1 статті 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи, в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи заявлені позовні вимоги, суд першої інстанції вважав доведеними обставини, на які позивач посилався в обґрунтування заявлених вимог, зокрема щодо порушення відповідачем ОСОБА_1 правил користування електричною енергією, що завдало позивачу матеріальної шкоди.

Колегія суддів апеляційного суду не може погодитись із зазначеними висновками, оскільки вони не відповідають встановленим по справі обставинам та не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

Так, судом першої інстанції встановлено, що ПрАТ «Київобленерго» здійснювало електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до Договору №201020189 про користування електричною енергією від 05.10.2017 року.

За умовами вказаного Договору № 20102189 від 05.10.2017 року про користування електричною енергією, укладеного між ПрАТ «Київобленерго» та ОСОБА_1 , користування електричною енергією здійснюється за адресою АДРЕСА_1 , де встановлений прилад обліку електричної енергії «НІК 2301 АПЗВ (5-120) № 8598994, дата повірки І квартал 2017 року та пломби Енергопостачальника № С36701113, С32778897, М10317976, встановлено захисний пристрій типу ВА на струм 16 А. (пункт 4 Договору). (том 1 а.с. 20-26)

ОСОБА_1 , підписавши Договір № 201020189 про користування електричною енергією підтвердив, що даний прилад обліку та пломби Енергопостачальника встановлені в його домоволодінні, облік спожитої електроенергії та розрахунки за електричну енергію проводяться ним відповідно до встановленого приладу обліку «НІК 2301 АПЗВ (5-120) № 8598994, на якому встановлені пломби енергопостачальника. Потужність електроустановок домоволодіння ОСОБА_1 встановлено 2 (два) кВт.

Згідно п. 11 умов даного Договору споживач електричної енергії зобов`язується забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку, ввідних вимикачів та ящиків обліку, пломб і пломбувальних ниток, встановлених на них, у разі розміщення вузла обліку у квартирі або на іншому об`єкті Споживача, згідно «Акту про передачу на відповідальне збереження засобів обліку електроенергії та встановлених на них пломб», що є невід`ємною частиною цього договору.

З матеріалів справи також вбачається, що 12.10.2017 року представниками ПАТ «Київобленерго» складено Акт №226706 технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії 220/380В, яким зафіксовано нормальну роботу приладу обліку «НІК 2301 АПЗВ (5-120) № 8598994», встановленого на фасаді будинку АДРЕСА_1 (том 1 а.с. 27)

Того ж дня, 12.10.2017 року, Актом №573467 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку і пломб встановлених на ньому, встановлено, що після завершення монтажу приладу обліку «НІК 2301 АПЗВ (5-120) № 8598994», встановленого на фасаді будинку АДРЕСА_1 , споживачу передаються на зберігання встановлені постачальником прилади та пломби на них. (том . 1 а.с. 28)

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 59 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Відповідно до ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Згідно з ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Відповідно до частини 6 статті 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку.

Закон України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ч.1 ст.77). Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (п.4 ч.2 ст.77).

У відповідності до п.п.20 п.5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312 (далі - ПРРЕЕ), в редакції яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно п. 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі, фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Судом першої інстанції встановлено, що 04 жовтня 2018 року за адресою: АДРЕСА_1 уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго» проводилась перевірка об`єкту, належного відповідачу. Під час проведення перевірки за вказаною адресою позивачем було виявлено порушення п.п. 8 п. 5.5.5.; п. 8.2.4. Правил, а саме: «порушено цілісність пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби, зірвана кордова нитка. Ввідний АВ на 16А (згідно заключного договору) замінено на АВ - 63А. Лічильник NiK 2301АПЗ заводський №8598994 та АВ змонтовані в антивандальному ящику, який розміщений на фасаді будинку», що було зафіксовано в Акті від 04.10.2018 року № К037266, який був підписаний трьома працівниками енергопостачальника в присутності представника відповідача ОСОБА_4 , який за розпорядженням ОСОБА_1 допустив працівників Сквирського РП ПрАТ «Київобленерго» на закриту огороджену територію домоволодіння, однак відмовився підписати акт про порушення (том 1 а.с.29-32).

Надаючи оцінку доводам апеляційної скарги в частині відповідності дій працівників ПрАТ «Київобленерго» при складанні Акту про порушення вимогам п. 8.2.5. ПРРЕЕ, апеляційний суд приходить до висновку про їх обґрунтованість, оскільки Акт про порушення підписано трьома представниками постачальника електричної енергії та є відмітка про відмову від підпису представника споживача, при цьому, в Акті відсутні підписи двох незаінтересованих осіб.

Крім того, матеріали справи не містять доказів, підтверджуючих представництво ОСОБА_4 інтересів споживача ОСОБА_1 на час виникнення спірних правовідносин, та в ході розгляду справи судом першої інстанції таких даних не встановлено.

З огляду на вказане, в розумінні положень п. 8.2.5. ПРРЕЕ, враховуючи відсутність підтвердження від двох незаінтересованих осіб (свідків) факту присутності споживача (представника споживача) та його відмови від підпису, складений представниками позивача Акт про порушення від 04.10.2018 року № К037266 є недійсним.

Верховним Судом України у постанові № 6-4цс11 від 6.11.2011 року зроблено правовий висновок про те, що акт є лише фіксацію порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил і є доказом, який у разі виникнення спору, повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ЦПК України, а його оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Крім цього, Верховний Суд України визначаючи таку правову позицію, зазначив, що акт розглядається на засіданні комісії із запрошенням споживача, яка при доведеності зафіксованих актом обставин, від імені енергопостачальника та відповідно до Методики може визначити негативні для споживача наслідки.

З матеріалів справи вбачається, що 14 листопада 2018 року комісією Сквирського РП по розгляду Актів про порушення було проведено розгляд Акту про порушення від 04.10.2018 року К037266, та згідно Протоколу № 112 засідання комісії встановлено: «Акт підлягає розрахунку згідно п. 8 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, п. Методики п.п. 2 п. 3.1. Розрахунок зроблено згідно п. 3.4 Методики. Величину розрахункового добового споживання визначити згідно Методики по перерізу провідника алюміній 16мм.к. За період 182 днів з 04.04.2018 роек по 03.10.2018 року по тарифам, що діяли протягом періоду порушення. Дораховано 21813 кВт*год. Споживач з рішенням комісії не згоден, засвідчено підписом». (том 1 а.с. 46)

Згідно наданого позивачем нарахуванню по Акту К037266 від 04.10.2018 року за адресою: АДРЕСА_1 , загальна вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії складає 36 647,52 грн. (а.с. 49).

Визначення розміру збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок недоотримання коштів за електричну енергію, викрадену споживачем шляхом її самовільного використання без застосування приладів обліку (якщо таке застосування обов`язкове) або у разі умисного пошкодження приладів обліку чи у будь-який інший спосіб, а також відшкодування завданих енергопостачальнику збитків врегульовано Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 року № 122.

Так, відповідно до пункту 6 вказаного Порядку, на підставі акта виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати.

Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка.

У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку.

Пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ передбачено, що кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Надаючи оцінку Акту про порушення від 04.10.2018 року К037266, апеляційний суд не приймає його в якості належного доказу, оскільки він оформлений з порушенням процедури у частині обов`язкової присутності двох незаінтересованих осіб, що тягне його недійсність.

Крім того, під час складання акту працівниками ПрАТ «Київобленерго» не було перевірено повноважень ОСОБА_4 на представництво інтересів ОСОБА_1 , а відповідно перевірка проводилась у відсутності споживача чи особи, що його представляє.

У свою чергу у позивача, з огляду на недійсність Акту про порушення, не було передбачених законом підстав для нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, а тому рішення комісії, на яке посилається позивач, не може бути підставою для стягнення з позивача недонарахованої електроенергії у сумі 36 647,52 грн.

За правилами статтей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи, що інші докази на підтвердження вчинення порушення відповідачем у матеріалах справи відсутні і суду не надані, за таких обставин у задоволенні позову ПрАТ «Київобленерго», яке на час розгляду справи апеляційним судом має назву ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої вналідок порушення правил користування електричною енергією слід відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при розгляді позовних вимог ПрАТ «Київобленерго» неповно встановлені фактичні обставини справи, висновки суду не відповідають наданим сторонами доказам, судом неправильно застосовані норми матеріального права та допущено порушення норм процесуального права, тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в їх задоволенні.

Крім того, враховуючи, що апеляційний суд дійшов висновку про обґрунтованість доводів апеляційної скарги, тому, у відповідності до положень статті 141 ЦПК України, з позивача на користь відповідача у справі підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги в розмірі 2881 грн. 50 коп.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 141, 367, 368, 374, 376, 381, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - задовольнити.

Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 06 серпня 2020 року - скасувати.

Ухвалити по даній справі нове судове рішення, яким в задоволенні позову приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією - відмовити.

Стягнути з приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на користь ОСОБА_1 понесені останнім витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги в розмірі 2881 (дві тисячі вісімсот вісімдесят одна) гривень 50 коп.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, встановлених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 16 січня 2021 року.

Реквізити сторін:

Позивач - приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», місцезнаходження: 08132, м. Вишневе, вул. Київська, 2Б, поштова адреса: 04136, м. Київ, вул. Стеценка,1А,

Відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1

Судді: Д.О. Таргоній

С.А. Голуб

Н.В.Ігнатченко