Справа № 466/977/21 Головуючий у 1 інстанції: Невойт П.С.
Провадження № 22-ц/811/3356/21 Доповідач в 2-й інстанції: Ванівський О. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2021 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді: Ванівського О.М.

суддів: Мельничук О.Я., Шеремети Н.О.,

секретаря: Симець В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові в залі суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м.Львова від 29 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Львівського міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго» про визнання неправомірними дій та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Львівського міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго» про визнання неправомірними дій та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Львова від 29 липня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до Львівського міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго» про визнання неправомірними дій та зобов`язання вчинити дії - залишено без розгляду.

Вказану ухвалу суду оскаржив ОСОБА_1 .

Вважає, що ухвалу суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права. Зазначає те, що залишення позову без розгляду у випадку повторної неявки позивача в судове засідання є можливим лише за сукупності певних встановлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання, повторної неявки позивача в судове засідання, ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Звертає увагу на те, що судом не було вирішено питання про закриття підготовчого провадження, а отже суд вирішив питання про залишення позовної заяви без розгляду саме на етапі підготовчого судового засідання. Залишення позовної заяви без розгляду з підстав повторної неявки позивача в судове засідання може мати місце лише в тому випадку, якщо позивача, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Просить ухвалу суду скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

В судове засідання призначене на 01.11.2021 року сторони не звявились.

01 листопада 2021 року від представника ОСОБА_1 адвоката Качмара І.О. надійшло клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку з поганим самопочуттям.

Розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Качмара І.О., судова колегія дійшла до висновку про відмову у його задоволенні з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18.

Поважність причин відкладення судом апеляційної інстанції не встановлена, заявники реалізували своє право на викладення відповідних аргументів та, зважаючи на межі розгляду справи в суді апеляційної інстанції (стаття 367 ЦПК України), судова колегія дійшла до висновку про можливість розгляду справи за відсутністю сторін у справі.

Крім того, судом апеляційної інстанції у межах апеляційного провадження не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі, і такої необхідності колегія суддів не вбачає, то підстав для розгляду справи з обов`язковою участю сторін суд апеляційної інстанції не знаходить.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Повне судове рішення виготовлено 08.11.2021 року, про що зазначено у вступній частині постанови Львівського апеляційного суду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

В силу положень ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно п. п. 1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає зазначеним вимогам.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Постановляючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що позивач та його представник, будучи належно у встановленому порядку повідомлені про час та місце судового засідання, двічі поспіль 13.07.2021 року та 29.07.2021 року не з`явилися в судове засідання, заяв про розгляд справи у їх відсутності не направляли.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду зважаючи на наступне.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання учасника справи.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначеної норми закону дає підстави для висновку про те, що умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку неявки в судове засідання позивача є: повторна, тобто друга поспіль неявка позивача в судове засідання; повідомлення позивача про судове засідання належним чином; неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання; нез`явлення в судове засідання позивача перешкоджає вирішенню спору; від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Для правової кваліфікації та підстави залишення позову без розгляду значення мають два останні судові засідання.

Залишення заяви без розгляду є формою закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення рішення суду.

За правилами ст.211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Разом з тим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 43 ЦПК України участь особи, яка є стороною у цивільному процесі, в судових засіданнях особисто або через свого представника є процесуальним правом, а не обов`язком, цієї особи.

Матеріалами справи та судом встановлено, що ухвалою від 12.02.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Судове засідання призначено на 16.03.2021 року.

16 березня 2021 року учасники процесу в судове засідання не прибули, ухвалою від 16.03.2021 року відкладено розгляд справи до 26.05.2021 року.

У зв`язку з зайнятістю судді в іншому процесі 26.05.2021 року, судовий розгляд справи відкладено на 07.06.2021 року, у матеріалах справи містися розписка про повідомлення сторін про час та дату судового засідання.

07 червня 2021 року сторони в судове засідання не прибули. Ухвалою від 07.06.2021 року відмовлено у задоволенні клопотання від 24.05.2021 року представника позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Повідомлення сторін про час і місце розгляду справи проводиться відповідно до вимог ст.ст. 128-130 ЦПК України у спосіб, який забезпечує фіксацію повідомлення або виклику.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

В частині 5 цієї статті зазначено, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, яких викликають, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення завчасно.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Судове засідання призначено на 13.07.2021 року та 29.07.2021 року, у матеріалах справи містися розписка представника позивача про повідомлення про час та дату судового засідання та довідка про доставку смс-повідомлення про дату судового засідання.

Позивач та представник позивача в судове засідання призначене на 29.07.2021 року повторно не прибули, хоча належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, заяв про відкладення судового засідання та заяви про розгляд справи у їх відсутності на адресу суду не надходило.

Зазначені вище обставини та наведені норми цивільного процесуального законодавства, на переконання колегії суддів, свідчать про дотримання судом першої інстанції вимог ЦПК України в частині повідомлення учасників справи, зокрема позивача і його представника, про час і місце розгляду справи.

Враховуючи наведене, апеляційний суд виходить з того, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

У пункті 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк.

Таким чином, колегія суддів приходить переконання, що залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції правильно виходив із того, що справа неодноразово призначалася до судового розгляду, а саме на 07.06.2021 року, 13.07.2021 року та 29.07.2021 року, а про дату та час розгляду справи позивача та його представник належно повідомлялися судом у порядку, передбаченому ЦПК України.

В свою чергу, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно із вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

Що стосується доводів про те, що залишення позовної заяви можливе, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився в судове засідання, а не в підготовче засідання, колегія суддів враховує те, що суд першої інстанції відкрив провадження у даній справі та вирішив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Натомість, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться (ч. 2 ст. 279 ЦПК України).

Відповідно ч. 3 ст. 279 ЦПК України підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Таким чином, зважаючи на те, що розгляд даної справи проводився в порядку спрощеного позовного провадження, підготовче засідання не проводилося, відтак суд першої інстанції правильно постановив ухвалу про залишення позову без розгляду, оскільки така постановлена під час розгляду справи по суті.

Перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції постановлено оскаржувану ухвалу з додержанням вимог закону, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, а тому підстав для її задоволення немає.

Керуючись ст.ст. 374 ч.1 п.1, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції,-

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м.Львова від 29 липня 2021 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 08.11.2021 року

Головуючий : Ванівський О.М.

Судді: Мельничук О.Я.

Шеремета Н.О.