У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення заяви без розгляду

16 листопада 2021 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючої судді Миколаєнко Т.А.,

за участі: секретаря судового засідання Хандусь І.А.,

заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 ; заінтересована особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Дудка Ганна Іванівна; про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника адвокат Макеєв В.Ф., в інтересах заявника ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Дудка Г.І., звернувся до суду із заявою, у якій просить встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною сестрою по батьковій лінії ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Вказана заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 , та є двоюрідною сестрою заявника ОСОБА_1 по батьковій лінії. Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, а саме: земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 1,3139 га, розташована в адміністративних межах Дубіївської сільської ради Черкаського району Черкаської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 025117. У визначений законом шестимісячний строк заявник звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Дудки Г.І., однак отримати свідоцтво про право на спадщину не змогла у зв`язку з відсутністю документів про родинний зв`язок із спадкодавцем. При цьому, письмову відмову нотаріус заявнику не надав. З метою підтвердження родинних відносин із ОСОБА_2 , заявник зверталася до Державного архіву Черкаської області, проте запис про народження батька заявника ОСОБА_4 не виявлено, а запис про батька покійної сестри заявника зазначено з помилками, як « ОСОБА_5 ». Враховуючи вказані обставини, заявник змушена була звернутися до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин.

Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А. від 11 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 16 листопада 2021 року.

У судовому засіданні, яке відбулося 16 листопада 2021 року, судом оголошено відомості, які надійшли на запит суду від приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Дудки Г.І., а також копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , після чого поставлено на обговорення питання щодо наявності чи відсутності спору про право у даній справі.

Заявник ОСОБА_1 заявлені вимоги підтримала у повному обсязі, підтвердила, що дійсно їй відомо про те, що із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 звернулася ОСОБА_6 , та зазначила, що спір про право відсутній.

Заінтересована особа приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Дудка Г.І., будучи належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, скерувала на адресу суду лист, у якому, у зв`язку з навантаженням у роботі, просила слухати справу без її часті, своєї правової позиції щодо суті заяви не висловила.

Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи.

За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності третьої особи.

Заслухавши думку заявника, ознайомившись із відомостями, які надійшли на запит суду від приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Дудки Г.І., дослідивши копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , суд вважає необхідним зазначити наступне.

За приписами статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Частиною 1 статті 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За загальним правилом, окреме провадження це самостійний вид цивільного судочинства, у якому суд при розгляді безспірних справ встановлює юридичні факти або обставини з метою захисту охоронюваних законом інтересів громадян і організацій.

Згідно зі статтею 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

До фактів, що мають юридичне значення, пункт 1 частини 1 статті 315 ЦПК України відносить встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

У пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року вказано, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

З аналізу наведених норм вбачається, що характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою таких справ є встановлення юридичного факту або стану.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Верховний Суд у постанові від 22 квітня 2020 року у справі № 200/14136/17 вказав, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Звертаючись із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, особа вказує мету встановлення юридичного факту, яка дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи зумовлює він правові наслідки. У заяві необхідно також вказати причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, та надати докази його існування.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права. Спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний із порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Отже, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, оскільки метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення і безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується у порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Судом встановлено, що ухвалою від 11 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження.

Зі змісту заяви вбачається, що представник заявника, в інтересах заявника, просить суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною сестрою по батьковій лінії ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Встановлення зазначеного факту є необхідним для оформлення ОСОБА_1 спадкових прав після смерті ОСОБА_2 .

Разом з тим, з копії спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , а також відомостей, які надійшли на запит суду від приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Дудки Г.І., встановлено, що 09 серпня 2021 року заведено спадкову справу № 71/2021 після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Із заявами про прийняття спадщини звернулись двоюрідні сестри спадкодавця ОСОБА_6 та ОСОБА_1 , свідоцтва про право на спадщину не видавались. Відомостей про посвідчення заповітів від імені ОСОБА_2 нотаріус не має, і згідно отриманої приватним нотаріусом 09 серпня 2021 року інформаційної довідки зі Спадкового реєстру, спадкодавцем ОСОБА_2 заповіти не складались. Спадкоємці, які мають право на обов`язкову частку у спадщині, нотаріусу не відомі, заяв про прийняття спадщини за законом на обов`язкову частку у спадщині після смерті ОСОБА_2 не подавали.

Таким чином, встановлення даного факту впливатиме також на права й обов`язки іншого спадкоємця.

Отже, з матеріалів справи вбачається спір про право, оскільки вимога про встановлення факту родинних відносин є необхідною для оформлення прав заявника на спадкове майно після смерті ОСОБА_2 , право на яке мають інші спадкоємці, зокрема, ОСОБА_6 .

Вказані обставини унеможливлюють вирішення в порядку окремого провадження заяви ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин.

Відповідно до частини 6 статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Дана норма кореспондується з положеннями частини 4 статті 315 ЦПК України, якими передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Оскільки у цьому випадку існує спір про право, для вирішення якого чинним законодавством встановлено позовний порядок звернення до суду, суд дійшов висновку про необхідність залишення заяви без розгляду.

Водночас, суд роз`яснює заявнику, що вона не позбавлена можливості у подальшому звернутися до суду із вказаними вимогами на загальних підставах в порядку позовного провадження.

При цьому, суд не може не зауважити, що пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що відповідачами (заінтересованими особами) у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами (заінтересованими особами) є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 07 квітня 2020 року в справі № 638/4/19 (провадження № 61-18132св19) дійшов висновку, що у разі якщо інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті спадкодавця немає, то заінтересованою особою у справі має бути орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, який в разі відсутності спадкоємців може звернутись до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою та передачу її територіальній громаді.

Права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту заявити про порушення чи оспорювання їхніх суб`єктивних прав.

Заінтересовані особи беруть участь у справах окремого провадження з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Але на відміну від заявника ці особи самі не звертаються до суду із заявою, а вступають у вже розпочатий процес з власної ініціативи або притягуються до участі у справі судом.

Нормами процесуального законодавства не передбачено права суду за власною ініціативою залучати до участі у справі заінтересованих осіб.

Матеріали справи свідчать про те, що у якості заінтересованої особи до участі у справі представником заявника залучено приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Дудку Ганну Іванівну, в той час як судом достовірно встановлено, що до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 звернулисяінші спадкоємці, зокрема, ОСОБА_6 , про що було відомо заявнику, однак клопотання про залучення до участі у справі належної заінтересованої особи іншого спадкоємця, ні заявник, ні її представник не заявляли.

Таким чином, суд констатує, що, звертаючись до суду з вказаною заявою, представник заявника адвокат Макеєв В.Ф. неправильно визначився з учасниками справи, а саме заінтересованою особою.

Керуючись ст. ст. 259-260, 263, 268, 293-294, 315, 352-354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 ; заінтересована особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Дудка Ганна Іванівна; про встановлення факту родинних відносин, - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що вона має право подати позов на загальних підставах.

Учасники справи можуть ознайомитись текстом ухвали, в електронній формі, на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень в мережі Інтернет - http://reyestr.court.gov.ua.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т. А. Миколаєнко