Провадження №: 2/755/1602/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"21" травня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Кравченко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом, в якому просить суд: постановити рішення, яким розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 , що зареєстрований 17 вересня 2011 року Дарницьким районним у місті Києві ВДРАЦС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 1347.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 17 вересня 2011 року між ним та відповідачкою був зареєстрований шлюб. Від шлюбу вони мають дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сімейне життя сторін не склалися через різні погляди на життя та обов`язки, тому, починаючи з 2015 року, вони припинили сімейні відносини та почали проживати окремо. Дитина проживає з матір`ю. Наразі подружжя стало сторонніми людьми один для одного, кожен живе своїм власним життям. Позивач вважає, подальше спільне життя суперечитиме інтересам подружжя, тому зберегти сім`ю неможливо.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 лютого 2021 року відкрито провадження у даній справі та її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 21 травня 2021 року відмовлено у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів.

Позивач подав до суду заяву, у якій позовні вимоги підтримав повністю, просив позов задовольнити. Додатково у заяві зазначив, що з відповідачем не проживає з 2017 року, спільне господарство не ведуть з цього ж періоду, спільного бюджету не мають.

Відповідачка подала до суду заяву, у якій позов визнала та не заперечує проти його задоволення, просить розглянути справу у її відсутність. Додатково у заяві зазначила, що з позивачем не проживають з 2016 року, спільне господарство не ведуть з цього ж періоду, спільного бюджету не мають. Після розірвання шлюбу, просила відновити її дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

За нормою п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

За вказаних обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб 17 вересня 2011 року у Дарницькому районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про що складено відповідний актовий запис № 1347. Після реєстрації шлюбу дружина змінила прізвище на ОСОБА_2 .

Сторони від шлюбу мають малолітню доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 36 та ст. 51 СК України шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань.

За правилом ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

У відповідності до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Згідно із положеннями ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що сторони тривалий час не підтримують сімейно-шлюбні стосунки, не ведуть спільне господарство, не мають спільного бюджету. Подружжя наполягає на розірванні шлюбу, переконане, що примирення між ними не відбудеться.

Шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. За таких обставин, коли обов`язки дружини та чоловіка зі спільного піклування про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги припинені, подальше збереження шлюбу є не можливим.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що причини з яких подружжя наполягає на розірванні шлюбу є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали не можливим, оскільки сторони не підтримують сімейно-шлюбних стосунків, спільного господарства не ведуть, поновлювати сімейно-шлюбні відносини наміру не мають, збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, а тому позов підлягає задоволенню.

Статтею 113 СК України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Таким чином, суд доходить висновку, що вимога відповідача щодо відновлення її дошлюбного прізвища є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Керуючись ст. ст. 36, 51, 104, 105, 112, 114 СК України ст.ст. 2, 10, 49, 76, 77-81, 209, 210, 223, 247, 263, 265, 274, 279, 354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 17 вересня 2011 року у Дарницькому районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис № 1347 - розірвати.

Після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище дружини, змінивши його з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_4 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: