Справа № 737/266/21
Проваждення № 2/737/152/21
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

24 травня 2021 року смт Куликівка

Куликівський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючого суддіКоренькова А.А.
секретаря судового засіданняЧередниченка С. О.
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні за загальними правилами позовного провадження справу № 737/266/21
за позовомОСОБА_1
доКуликівської селищної ради
третя особаПриватний нотаріус Куликівського районного нотаріального округу Пономаренко Є.П.
провизначення додаткового строку для прийняття спадщини
учасники справи та представники:не з`явилися

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду з даним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , яка на день смерті проживала сама. За життя ОСОБА_2 склала заповіт, яким все своє майно заповіла позивачу - своїй дочці ОСОБА_1 . Після смерті матері відкрилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка на території с. Салтикова Дівиця Куликівського району Чернігівської області загальною площею 0,42 га та земельна ділянка на території с. Вересоч Куликівського району Чернігівської області загальною площею 3,62 га. Інших спадкоємців, крім позивача, ОСОБА_4 не мала. Своєчасно вона не звернулася до нотаріальної контори щоб розпочати процедуру спадкування з поважних причин, оскільки не знала правил спадкування і порядку прийняття спадщини, перебувала у скрутному матеріальному становищі, крім того, у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) нотаріальні контори не здійснювали прийому громадян. Просить суд визначити їй додатковий 3-х місячний строк для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_2 .

Позовна заява надійшла до суду 22.04.2021.

Ухвалою суду від 26.04.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 24.05.2021 року.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. В позовній заяві просила розглядати справи за її відсутності.

Відповідач Куликівська селищна рада надала відзив на позовну заяву, в якому вказує про повне визнання позову, просить справу розглянути за відсутності представника Куликівської селищної ради.

Згідно ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Відповідно до ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд за результатами підготовчого судового засідання за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (а.с. 5).

За життя ОСОБА_2 залишила заповіт, посвідчений 03.11.2000 року виконкомом Вересоцької сільської Ради народних депутатів Куликівського району Чернігівської області, яким все своє майно заповідала ОСОБА_1 (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить, зокрема, право власності на земельну ділянку на території с. Салтикова Дівиця Куликівського району Чернігівської області загальною площею 0,42 га, на яку на ім`я ОСОБА_2 було видано Державний акт серії ЧН №046655 та земельна ділянка на території с. Вересоч Куликівського району Чернігівської області загальною площею 3,62 га, на яку на ім`я ОСОБА_2 було видано Державний акт серії ЧН №046604 (а.с.12-13).

Згідно довідки Куликівської селищної ради Куликівського району Чернігівської області № 599 від 17.10.2014 року ОСОБА_2 на день своєї смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 сама (а.с. 10).

Згідно з інформаційними довідками із спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась (а.с.24).

Позивач є спадкоємцем за заповітом після померлої ОСОБА_2 .. Зміна прізвища позивача з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 » підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 виданого 17.02.2001 року (а.с. 6, 7).

Позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом після померлої матері.

Згідно повідомлення приватного нотаріуса Куликівського районного нотаріального округу Пономаренка Є.П. № 66/01-16 від 26.03.2021 року на звернення позивача, ОСОБА_1 нотаріусом було роз`яснено наслідки пропуску строку на прийняття спадщини (а.с. 11).

Отже, позивач є спадкоємцем за заповітом майна померлої ОСОБА_4 , яка виявила намір прийняти спадщину.

Інших спадкоємців, які претендують на спадщину, судом не встановлено.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;

2) ці обставини визнані судом поважними.

У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Разом з тим, вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд враховує правову позицію Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 відповідно до якої, причини пропуску строку на прийняття спадщини повинні визначатися судом в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Позивач є спадкоємцем майна покійної ОСОБА_2 за заповітом, разом зі спадкодавцем не проживала.

Куликівською селищною радою позов визнано в повному обсязі.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини, на переконання суду, не є підставою для усунення позивача від спадкування. Надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини не порушить права інших осіб.

Визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб та є підставою для задоволення позовних вимог.

Таким чином, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, а тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України, вважає за необхідне визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Керуючись статтями ст. ст. 4, 12-13, 19, 81, 200, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, -

в и р і ш и в :

1. Позовну заяву задовольнити повністю.

2. Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

3. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

4. Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду через Куликівський районний суд Чернігівської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

5. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

6. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

7. Повний текст рішення складений 24 травня 2021 року.

Суддя А.А. Кореньков