Справа № 450/1124/21 Провадження № 2/450/1123/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" жовтня 2021 р. Пустомитівський районний суд Львівської області в складі :

головуючого-судді Кукси Д.А.

секретаря судового засідання Оленич О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити цивільну справу за позовом представника позивача адвоката Оприска Миколи Васильовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини,

встановив:

Представник позивача адвокат Оприско М. В., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини.

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивачки, ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 спадкову масу складає житловий будинок АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 1,68 га за тією ж адресою і земельна частка (пай) площею 1,08 га в с.Шоломинь Львівського району. Позивачці було відомо, що її мама ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповіла все своє майно своїй другій доньці та сестрі ОСОБА_1 - ОСОБА_2 . У зв`язку з цим ОСОБА_1 не зверталася до нотаріуса для оформлення будь-яких спадкових прав, так як була впевнена, що все майно перейшло у власність її сестри. Про те, що мама заповіла своє майно і їй, ОСОБА_3 позивачку не повідомила. У подальшому ОСОБА_1 стало відомо про те, що її мама склала заповіт та визначила спадкоємцями своїх двох дочок, в тому числі і саму ОСОБА_1 . Звернутися із заявою про прийняття спадщини до спливу 6-місячного строку з дня відкриття спадщини ОСОБА_1 не змогла у зв`язку із об`єктивними, непереборними обставинами, які перешкоджали їй у цьому, а саме хворобою чоловіка та сина, які потребували догляду за ними, а потім і хворобою самої позивачки. 02 лютого 2021 року позивачка звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Моісєєвої О.Я., однак, нотаріусом відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Враховуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, які ніяким чином не залежали від волі позивачки та утруднили звернення її до нотаріуса з відповідною заявою, а також незначне пропущення строку лише на 5 днів, позивач звернулася за захистом своїх інтересів до суду. Просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері терміном на два місяці.

Ухвалою Пустомитівського районного суду Львівської області від 05.04.2021 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі та розпочато підготовче провадження у справі.

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (ст.193 ЦПК України).

20.05.2021 року відповідач у справі ОСОБА_2 звернулася до суду з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Зазначає, що про відкриття провадження у справі вона дізналася з реєстру судових рішень 12.05.2021 року, тому у встановлений судом 15-денний строк для подання відзиву нею подається зустрічний позов.

ОСОБА_2 , як і ОСОБА_1 , є донькою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , шестимісячний строк на прийняття спадщини сплинув 29.01.2021 року. Як їй стало відомо, їхня із ОСОБА_1 матір склала заповіт, у якому спадкоємцями визначила ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Тому спадкування після смерті матері буде відбуватися саме за заповітом. Про наявність заповіту їй не було відомо, що саме по собі є підставою для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Зазначає, що прийняттю спадщини у встановлений законом шестимісячний строк їй перешкоджали об`єктивні, непереборні, істотні обставини, а саме, тривала та дуже важка хвороба - Covid-19 з ускладненнями, та тривалий час реабілітації, що є підставою для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Вважає, що достатнім буде додатковий строк тривалістю у 2 місяці.

Сторони в судове засідання не з`явилися.

17.06.2021 року відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, зустрічну позовну заяву підтримала, просила задоволити. У вирішення первісного позову поклалася на розсуд суду.

06.07.2021 року представник позивача за первісним позовом адвокат Оприско М.В. та відповідача за зустрічним позовом подав відзив на зустрічну позовну заяву, проти задоволення зустрічного позову не заперечив. 08.10.2021 від адвоката Оприско М.В. надійшла заява про розгляд справи у відсутності представника позивача, позов підтримав, просив його задоволити, проти задоволення зустрічного позову не заперечив.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд дійшов наступних висновків.

Спадкодавець, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія НОМЕР_1 , виданим Франківським районним у місті Львові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) 08.08.2020 року, актовий запис №799.

За життя, 20.12.2000 року ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений секретарем виконкому Звенигородської сільської ради Смілянець І.Я., зареєстрований в реєстрі за №293. Згідно вказаного заповіту все її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, все те, що буде належати їй на день смерті, вона заповіла своїй дочці ОСОБА_2 та дочці ОСОБА_1 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку АДРЕСА_1 , земельна ділянка площею 1,68 га за тією ж адресою та земельна частка (пай) площею 1,08 га в с.Шоломинь Львівського району.

Статтею 1216 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1217 ЦК спадкування здійснюється за заповітом або законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті, що закріплено ст. 1218 ЦК України.

Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини(статті1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 1272 ЦК України спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, з поважної причини, може звернутися до суду з позовом для визначення додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач за первісним позов ОСОБА_1 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 пропустили встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їм додаткового строку для прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Як виставлено судом, про існування складеного ОСОБА_3 заповіту ні позивачу за первісним позовом ОСОБА_1 , ні позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_4 відомо не було, що стало основною причиною пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою для прийняття спадщини.

Необізнаність спадкоємця про заповіт є поважною причиною пропуску строку прийняття спадщини та підтверджується судовою практикою, коли суд приходив до висновку, що факт наявності заповіту на користь особи як спадкоємця майна, але необізнаність її про існування такого є поважною причиною пропуску встановленого строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Така позиція відображена у численних постановах Верховного Суду, зокрема, від 21 вересня 2020 року у справі №130/2517/18 (провадження №61-14962св19), від 12 вересня 2018 року у справі №484/3221/17 (провадження №61-22510св18), від 10 січня 2019 року у справі №263/1221/17 (провадження №61-18261св18), від 25 березня 2020 року у справі №642/2539/18-ц (провадження №61-5609св19).

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 30.10.2020 було підтверджено захворювання Covid-19 у сина позивачки - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . З початку листопада 2020 року у чоловіка ОСОБА_1 - ОСОБА_6 стався гострий інфаркт міокарду. У зв`язку із цим 06.11.2020 йому було проведено оперативне втручання, а саме, ургентну коронарографію та стентування.

Після виписки 11.11.2020 року із КНП КЛШМД м.Львова у ОСОБА_6 було підтверджено наявність захворювання на COVID-19, що вбачається із результатів лабораторних досліджень та КТ легень від 19.11.2020 року.

Таким чином, ОСОБА_1 змушена була здійснювати догляд за сином, чоловіком, та внаслідок цього також захворіла на Covid-19.

19.11.2020р. результатами аналізу підтверджено наявність захворювання на Covid-19 у ОСОБА_1 .

Факт родинних зв`язків ОСОБА_1 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 підтверджується Свідоцтвом про укладення шлюбу серія НОМЕР_2 , виданим 07.08.1993 року, актовий запис №253 та Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , виданим Відділом реєстрації актів громадянського стану Львівського міськвиконкому 13.03.1997 року, актовий запис 1311.

Як вбачається із виписки №143 КНП «2 міська поліклініка м. Львова» ОСОБА_1 проходила лікування у зв`язку із захворюванням на Covid-19 з 16.11.2020 року по 02.02.2021 року.

Прийняттю спадщини у встановлений законом строк позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_2 також перешкодили обставини, пов`язані з її захворюванням на Covid-19 в період з 09.11.2020 по 18.01.2021 року, що підтверджується випискою №657 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, що не заперечується і позивачкою за первісним позовом ОСОБА_1 .

Таким чином, причини пропуску строку для прийняття спадщини, зазначені позивачами, підтверджуються долученими до матеріалів справи доказами, які суд приймає до уваги, як належні докази, на підтвердження поважності.

Відносини з приводу визначення додаткового строку достатнього для прийняття спадщини регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про нотаріат», постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В абз. 21 п. 2 Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року зазначено, що суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 13 березня 2020 року № 314/2550/17, 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 пропустили строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцями поважними, позови задовольнити та визначити їм додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, на підставі представлених доказів, суд переконався в тому, що позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 з поважних причин пропустили строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Керуючись 13, 81, 247, 258-259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, 1270, 1272 ЦК України, суд ,-

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 за первісним позовом, - задоволити.

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в два місяці після набрання рішенням законної сили.

Позовні вимоги ОСОБА_2 за зустрічним позовом, - задоволити.

Встановити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в два місяці після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30 - денний строк з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного суду через Пустомитівський районний суд Львівської області.

Позивач (відповідач): ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_2 .

Відповідач (позивач): ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_3 .

СуддяД. А. Кукса