"18" січня 2021 р. Справа № 363/1508/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2021 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б., розглянувши заяву позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 про забезпечення зустрічного позову та заяву представника позивача за первісним позовом ОСОБА_2 адвоката Савицької С.Л. про забезпечення позову по цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.

11 січня 2021 року від позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 надійшла заява про забезпечення зустрічних позовних вимог шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 .

Подана заява обґрунтована тим, що предметом розгляду вищевказаної цивільної справи є поділ майна подружжя, а саме: квартира АДРЕСА_3 ; машино місце № НОМЕР_1 у підземному паркінгу по вул. Тимошенко Маршала, 15-Г, м. Київ; автомобіль марки AUDI, модель Q7, д.н.з. НОМЕР_2 ; земельна ділянка площею 0,3196 га за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер: :03:139:60014; житловий будинок за адресою: АДРЕСА_4 ; квартира АДРЕСА_1 ; Ѕ частина квартири АДРЕСА_2 . Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 27.04.2020 року забезпечено первісні позовні вимоги ОСОБА_2 та накладено арешт на наступне майно: житловий будинок загальною площею 298,1 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_1 ; земельну ділянку загальною площею 0,3196 га, кадастровий номер :03:139:6001, що розташована за адресою: АДРЕСА_4 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 ; машиномісце № НОМЕР_1 , що розташоване в підземному паркінгу, загальною площею 16,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_5 , яке належить на праві приватної власності ОСОБА_1 ; квартиру АДРЕСА_6 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 ; автомобіль марки AUDI, модель Q7, тип загальний легковий універсал В, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_3 , д.н.з. НОМЕР_4 , колір сірий, 2017 року випуску, який належить на праві приватної власності ОСОБА_1 . Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 18.12.2020 року прийнято заяву ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та прийнято зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя. Після цього, до предмету розгляду вищевказаної цивільної справи додалось, ще два об`єкти нерухомого майна, а саме: квартира АДРЕСА_1 та Ѕ частина квартири АДРЕСА_2 , які на праві власності належать позивачу за первісним позовом ОСОБА_2 ОСОБА_1 стало відомо, що існують ризики відчуження майна - квартири АДРЕСА_1 та Ѕ частини квартири АДРЕСА_2 , які належать на праві власності ОСОБА_2 , оскільки у вересні 2020 року у мережі Інтернет було розміщено оголошення про продаж вказаного нерухомого майна та зазначено особу, яка здійснює продаж на ім`я ОСОБА_3 та контактний номер телефону вказано НОМЕР_5 , який зазначено у первісні позовній заяві ОСОБА_2 , як номер телефону позивача за первісним позовом. На підставі викладеного, ОСОБА_1 змушений звернутися до суду із заявою про забезпечення зустрічний позовних вимог.

15 січня 2021 року від представника позивача за первісним позовом ОСОБА_2 адвоката Савицької С.Л. надійшла заява про забезпечення первісних позовних вимог шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 , оскільки вказане нерухоме майно є предметом розгляду цивільної справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч. 3 та ч. 4 ст. 153 ЦПК України, суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

Дослідивши матеріали цивільної справи та заяву про забезпечення позову, суд не вбачає підстав для розгляду заяви про забезпечення позову з викликом осіб та проведенням судового засідання по даному питанню.

Згідно зі ст. 1, 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод, чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України та цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

У відповідності до ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Як роз`яснено в п.п. 4, 7, 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Разом з тим, статтею 124 Конституції України визначений принцип обов`язковості судових рішень, який із огляду на положення статті 153 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про забезпечення позову. При цьому відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

В порядку ст.150 ЦПК України, позов може бути забезпечено, зокрема накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, частина 3 цієї ж статті передбачає, що види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Судова палата у цивільних справах ВСУ в Постанові від 25.05.2016 р., винесеної за результатами перегляду рішення Апеляційного суду м. Києва та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (справа №6-605цс16), зазначила, що забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідачів або пов`язаних із ними інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації.

Відповідно до правового висновку, сформульованого у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі №183/5864/17-ц Верховний Суд, зазначив, що достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 27.04.2020 року забезпечено первісні позовні вимоги ОСОБА_2 та накладено арешт на наступне майно: житловий будинок загальною площею 298,1 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_1 ; земельну ділянку загальною площею 0,3196 га, кадастровий номер :03:139:6001, що розташована за адресою: АДРЕСА_4 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 ; машиномісце № НОМЕР_1 , що розташоване в підземному паркінгу, загальною площею 16,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_5 , яке належить на праві приватної власності ОСОБА_1 ; квартиру АДРЕСА_6 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 ; автомобіль марки AUDI, модель Q7, тип загальний легковий універсал В, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_3 , д.н.з. НОМЕР_4 , колір сірий, 2017 року випуску, який належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 10.06.2020 року прийнято позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та відкрито провадження по справі.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 18.12.2020 року прийнято заяву ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та прийнято зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Предметом вищевказаної цивільної справи є поділ майна подружжя, яке складається із житлового будинку загальною площею 298,1 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_1 ; земельної ділянки загальною площею 0,3196 га, кадастровий номер :03:139:6001, що розташована за адресою: АДРЕСА_4 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 ; машиномісця № НОМЕР_1 , що розташоване в підземному паркінгу, загальною площею 16,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_5 , яке належить на праві приватної власності ОСОБА_1 ; квартири АДРЕСА_6 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 та автомобіля марки AUDI, модель Q7, тип загальний легковий універсал В, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_3 , д.н.з. НОМЕР_4 , колір сірий, 2017 року випуску, який належить на праві приватної власності ОСОБА_1 ; квартири АДРЕСА_1 та Ѕ частини квартири АДРЕСА_2 , які на праві власності належать позивачу за первісним позовом ОСОБА_2 .

Між заходом забезпечення позовів, про які просять сторони і предметом первісного та зустрічного позовів існує безпосередній зв`язок.

Долучені до зустрічної позовної заяви та заяви про забезпечення позову письмові докази свідчать про те, що вказане нерухоме майно було придбано під час перебування ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у зареєстрованому шлюбі, право власності на вказане майно зареєстроване у встановленому законом порядку за відповідачем за зустрічним позовом ОСОБА_2 , яка є власником вказаного майна.

Оскільки, вказане майно є предметом розгляду вказаної цивільної справи та враховуючи те, що сторони можуть вчинити дії, направлені на відчуження вказаного рухомого та нерухомого майна, тому суд на підставі вищевикладеного приходить до висновку про задоволення заяв про забезпечення позовів.

Керуючись статтями 149-153, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяви про забезпечення позову задовольнити.

Забезпечити позов, шляхом накладення арешту на:

- квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_2 ;

- Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_2 .

Копію ухвали направити для негайного виконання до Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ).

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_6 , паспорт громадянки України серія НОМЕР_7 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідач за первісним позовом, відповідач за зустрічним: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_8 , паспорт громадянина України серія НОМЕР_9 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_7 .

Суддя М.Б. Баличева