КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 756/3977/21

02 листопада 2021 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Савченка С.І.

- Левенця Б.Б.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Усатенка В`ячеслава Юрійовича на заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 травня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Банасько І.М., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,-

в с т а н о в и в:

17 березня 2021 року ОСОБА_2 звернулась до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири.

В обґрунтування позовних вимог зазначала, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 .

06 січня 2021 року, в числі інших квартир, відбулося залиття і належної їй на праві власності квартири АДРЕСА_1 . В цей же день комісією у складі: голови правління ОСББ «Маршала Тимошенка 13-А`ОСОБА_10, головного інженера ОСОБА_6 слюсаря- сантехніка ТОВ «Київська інноваційна будівельна компанія» ОСОБА_7 було складено акт про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 .

Зазначає, що відповідно до акту про наслідки залиття, в результаті обстеження вище розташованої квартири АДРЕСА_4 виявлено пошкодження шлангу підводки води до бачка унітазу, в результаті чого були затоплені квартири АДРЕСА_5 та АДРЕСА_3 .

Вказує на те, що під час залиття, в усіх кімнатах її квартири текла вода із стелі по стиках панелей поверхневого перекриття, по стінах, підлога з ламінату і паркету була залита водою, замкнуло електропостачання (вимикачі освітлення). Опис обсягу заподіяної шкоди та перелік постраждалого майна відображені в додатках до актів та затверджені правлінням ОСББ «Маршала Тимошенка 13-А».

Зазначає, що відповідно до відомостей з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно № 245881351, квартира АДРЕСА_4 належить на праві власності ОСОБА_1 .

Вказує на те, що на момент аварії у квартирі АДРЕСА_6 нікого з мешканців не було, власник в квартирі не проживає у зв`язку з чим об`єм води, що виливався на нижче розташовані поверхи був таким, що протікання закінчилось лише ввечері 08 січня 2021 року.

Звертає увагу, що відповідач оглянув постраждалі квартири та в усній формі її та господарів інших квартир завірив, що їм будуть компенсовані всі збитки, отримані внаслідок аварії.

Посилається на те, що з урахуванням письмових пояснень власників затоплених квартир, а також актів від 06 січня 2021 року та 11 січня 2021 року, залиття квартир АДРЕСА_7 відбулось внаслідок не перекриття кранів подачі води у квартирі АДРЕСА_6 та пошкодження шлангу подачі води у бачок унітазу квартири АДРЕСА_6 .

13 січня 2021 року вона уклала договір на проведення робіт з незалежної експертної оцінки вартості матеріального збитку майна № 124/21 з фізичною особою- підприємцем ОСОБА_3 . Відповідно до висновків, наведених у вказаному звіті про оцінку збитків, розмір матеріальних збитків, які завдані їй внаслідок залиття квартири станом на момент складання звіту становить 169 847,00 грн.

Зазначає, що відповідно до акту огляду пошкоджень оздоблення після залиття квартири АДРЕСА_1 , який є додатком до звіту про оцінку збитків, відповідач був присутнім під час фіксування експертом фактів пошкодження оздоблення квартири АДРЕСА_5 , проте відмовився від ознайомлення та підписання цього акту.

Вказує на те, що вона 06 лютого 2021 року ознайомила відповідача зі звітом про оцінку збитків, проте відповідач відмовився від сплати їй компенсації за нанесені матеріальні збитки.

18 лютого 2021 року вона направила на адресу відповідача лист про добровільне відшкодування збитків, проте вказаний лист залишився без реагування.

Відповідно до акту приймання - передачі виконаних робіт з оцінки вартості матеріального збитку, завданого після залиття квартири АДРЕСА_1 від 04 лютого 2021 року, вартість виконаних робіт експерта становить 2 500, 00 грн.

З огляду на вище викладене, просила суд стягнути з відповідача на її користь 172 347,00 грн.

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 26 травня 2021 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 172 347, 00 грн. матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири та 1 723, 47 грн. витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 29 липня 2021 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26.05.2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири залишено без задоволення.

Не погоджуючись із заочним рішенням суду першої інстанції, 16 серпня 2021 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Усатенко В`ячеслав Юрійович подав до суду апеляційну скаргу, в якій просив заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 травня 2021 року скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що рішення суду першої інстанції постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Зазначає, що наданий позивачем звіт про оцінку збитків від 04 лютого 2021 року № 14/21 не є висновком експерта, а отже є неналежним доказом у справі. Окрім того, у зазначеному звіті не вказано вартість матеріалів, які використовувались для оздоблення квартири і які були пошкоджені під час залиття, не вказано коефіцієнт зношеності таких матеріалів.

Звертає увагу, що у звіті вказана вартість нового оздоблення, при цьому до звіту надано локальний кошторис на будівельні роботи з якого видно, що розмір матеріальної шкоди, завданої позивачці внаслідок залиття їх квартири, складається з вартості нового оздоблення, а не з вартості тих витрат, які були понесені позивачкою при попередньому оздоблені її квартири.

Вказує на те, що до позовної заяви позивачкою було надано копію акту від 06 січня 2021 року, виготовленого друкованим способом, який не надавався відповідачу для ознайомлення. В акті зазначено, як причину залиття квартири позивачки - непрофесійний монтаж шлангу, при цьому у висновку акту зазначено, що затоплення відбулось внаслідок не перекриття кранів подачі води у квартирі АДРЕСА_6 та пошкодження шлангу подачі води у бачок унітазу квартири АДРЕСА_6 .

Звертає увагу, що в акті залиття від 06 січня 2021 року зазначено, що 06 січня 2021 року о 03 год. 39 хв. на аварійну службу ТОВ КІБК надійшов виклик від мешканців кв. 172,166,160, проте після виклику сантехник приїхав лише через 1 год. 20 хв., тобто, в будинку відсутня можливість оперативного доступу до комунікацій і перекриття їх у разі аварії.

Відзиву на апеляційну скаргу позивачем не подано.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши наявні у справі докази, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 06 січня 2021 року комісією у складі: Голови Правління ОСББ «Маршала Тимошенка 13-А`ОСОБА_10, головного інженера ОСОБА_6 слюсаря- сантехніка ТОВ «Київська інноваційна будівельна компанія» ОСОБА_7 було складено акт залиття відповідно до якого, 06 січня 2021 року о 03 год. 39 хв. на аварійну службу ТОВ «Київська інноваційна будівельна компанія», яка обслуговує будинок за адресою: АДРЕСА_8 по договору «Про технічне та аварійне обслуговування систем опалення, каналізації, гарячого та холодного водопостачання» від 03 квітня 2019 року, надійшов виклик від мешканців кв. АДРЕСА_7 . На вказаний виклик о 05 год. 00 хв. приїхав сантехнік ОСОБА_4 і перекрив воду по стояку. В кв. 178 нікого не було, після дзвінка, близько 06 год. 00 хв. приїхав власник квартири АДРЕСА_6 . Голова правління ОСББ ОСОБА_5 відправив сантехніка у підвал подати воду у стояк, для виявлення течі, і слідом за власником помешкання піднявся у квартиру АДРЕСА_6 . У квартирі на той момент рівень води був таким, що вода переливалась через поріг кімнати на балкон, та стікала на вулицю.

Як виявилось, причиною залиття став шланг подачі води до бачка унітазу. Власник квартири власноруч перекрив кран подачі води до бачка. О 08 год. 00 хв. до квартири АДРЕСА_6 прийшов головний інженер ОСОБА_6 разом з власницею квартири АДРЕСА_5 , оглянув пошкодження шлангу та пояснив, що шланг мав пошкодження армування, що призвело до прориву резинової трубки.

Відповідно до висновку комісії затоплення квартир АДРЕСА_7 відбулось внаслідок не перекриття кранів подачі води у квартирі АДРЕСА_6 та пошкодження шлангу подачі води у бачок унітазу квартири АДРЕСА_6 . (а.с. 15-16)

06 січня 2021 року комісією у складі: голови Правління ОСББ «Маршала Тимошенка 13-А» ОСОБА_10, головного інженера ОСОБА_6 сантехніка ОСОБА_7 було складено акт про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 відповідно до якого в результаті обстеження квартири АДРЕСА_6 виявлено пошкодження шлангу підводки води у бачок унітазу, в результаті чого було затоплено квартири АДРЕСА_9 .

Причиною залиття квартири АДРЕСА_5 стало пошкодження шлангу підводки води у бачок унітазу. Також зазначено, що ремонт необхідно провести силами власника помешкання АДРЕСА_6 ОСОБА_1 .

Для підтвердження вище зазначено акту були запрошені винуватець шкоди ОСОБА_1 та потерпіла сторона ОСОБА_2 , які вказаний акт підписали. (а.с. 9-10)

Згідно додатку до акту про наслідки залиття житлового приміщення по АДРЕСА_2 від 06 січня 2021 року, підписаного власником квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_2 та представником ОСББ «Маршала Тимошенка 13-А» ОСОБА_6, на день обстеження комісія встановила, що під час залиття в квартирі АДРЕСА_5 постраждали: коридор (3,8 кв.м.) - тече вода зі стелі та по всіх стінах, підлога залита водою, по загальному стояку підводки води і каналізацї тече вода (водоспад), гіпсокартонні стіни розмокли, залито електропостачання (вимикачі, освітлення); санвузол ( 5,2 кв.м.) -тече вода зі стелі та по стінах, підлога залита водою, замкнуте електропостачання; кухня (8,2 кв.м.) -тече вода по стінах, на стелі по стику панелей, вздовж вікна, підлога залита водою, замкнуто електропостачання; лоджія (веранда) 6,8 кв.м.- тече вода зі стелі по люстрі, по стінах, підлога залита водою, замкнуло електропостачання; коридор ( 7,9 кв.м.) -тече вода зі стелі та по стінах, по стиках панелей, залита паркетна підлога; кімната ( 18,2 кв.м.)- тече вода зі стелі по стиках панелей, по стінах, по кутах кімнати, вода тече на меблі та підлогу; кімната (12,1 кв.м.) - тече вода зі стелі по стиках панелей, по стінах, понад вікном; балкон (7,7 кв. м) -тече вода зі стелі на підлогу та на підвіконня. (а.с. 11)

Згідно додатку № 1 до акту про наслідки залиття квартири АДРЕСА_1 від 06 січня 2021 року, потребують ремонту стеля, стіни, необхідна заміна полу (ламінат), електропроводки: коридор (3,8 кв.м.), кухня (8,2 кв.м), веранда- лоджія (6,8 кв.м), санвузол (5,2 кв.м.), балкон (7,7 кв.м.). Потребують ремонту стеля і стіни: кімната (18,2 кв.м.), кімната (12,1 кв.м.), коридор (7,9 кв.м.). Потребує ремонту підлога з паркету: коридор (7,9 кв.м.). Заміна дверної коробки та дверей у кухні та санвузлі. (а.с. 12)

11 січня 2021 року комісією у складі: голови правління ОСББ «Маршала Тимошенка 13-А» ОСОБА_10, головного інженера ОСОБА_6 сантехніка ОСОБА_7 було складено акт залиття, відповідно до якого, внаслідок залиття власником квартири АДРЕСА_10 об`єм води був такий, що протікання в квартирах закінчилось ввечері 08 січня 2021 року. (а.с. 17)

13 січня 2021 року між ОСОБА_2 (замовник) та ФОП ОСОБА_3 було укладено договір № 124/21 на проведення робіт з незалежної експертної оцінки вартості матеріального збитку майна. (а.с. 35-37)

13 січня 2021 року ОСОБА_2 на поштову адресу ОСОБА_1 було направлено лист, в якому вона просила відповідача прибути на огляд пошкоджень, заподіяних залиттям квартири, який відбудеться за участю незалежного експерта 19 січня 2021 року о 14 год. 00 хв. (а.с. 26)

Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Маршала Тимошенка, 13-Ф» 04 лютого 2021 року на адресу ОСОБА_1 було направлено лист № 07/02/21, в якому ОСОБА_1 було запрошено 11 лютого 2021 року о 10 год. 00 хв. в офіс ОСББ «Маршала Тимошенка, 13-Ф» для підписання акту. (а.с. 18)

04 лютого 2021 року ФОП « ОСОБА_3 » на підставі договору № 124/21 від 13 січня 2021 року було надано звіт № 14/21 по оцінку збитків.

Згідно висновку по зазначеному звіту: розмір матеріальних збитків, який завдано власнику в результаті пошкодження оздоблення його квартири АДРЕСА_1 після залиття, наслідки якого зафіксовані 06 січня 2021, станом на момент складання звіту становить 169 847,00 грн. (а.с. 38-

04 лютого 2021 року між ОСОБА_2 (замовник) та ФОП ОСОБА_3 було підписано акт прийому- передачі виконаних робіт, а саме: оцінки вартості матеріального збитку, завданого після залиття квартири АДРЕСА_1 . Загальна сума виконаних робіт становить 2 500,00 грн. зазначено, що роботи та оплата виконані в повному обсязі, сторони претензій один до одного не мають.

Оплата вище вказаних робіт також підтверджується копією розрахункової квитанції серія ББАП № 788759. (а.с. 34)

18 лютого 2021 року ОСОБА_2 на поштову адресу ОСОБА_1 було направлено лист, в якому вона просила відповідача компенсувати їй збитки, завдані внаслідок залиття 06 січня 2021 року її квартири за адресою: АДРЕСА_2 в сумі 169 847,00 грн. (а.с. 24) Проте, вказаний лист залишився без реагування зі сторони відповідача.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, стягуючи з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 172 347, 00 грн. матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, суд першої інстанції посилався на доведеність факту залиття квартири позивачки з вини відповідача, завдані внаслідок залиття квартири збитки відповідачем позивачці не відшкодовані, відповідачем не надано суду доказів на спростування його вини у вказаному залитті та на спростування розміру завданої матеріальної шкоди, а тому позовні вимоги є обгрунтовані.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції в повному обсязі, з огляду на наступне.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.

У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Факт залиття квартири АДРЕСА_1 , власником якої є позивачка ОСОБА_2 , підтверджується актами про залиття від 06 січня 2021 року та 11 січня 2021 року, актом про наслідки залиття житлового приміщення від 06 січня 2021 року.

Причиною залиття квартири АДРЕСА_1 , власником якої є позивачка, стало не перекриття кранів подачі води у квартирі АДРЕСА_6 та пошкодження шлангу подачі води у бачок унітазу квартири АДРЕСА_11 , власником якої є відповідач ОСОБА_1 . Наведені обставини підтверджуються висновком акту про залиття від 06 січня 2021 року.

Розмір збитків, завданих позивачці внаслідок затоплення її квартири, визначений у звіті № 14/21 по оцінку збитків від 04 лютого 2021 року, складеному ФОП « ОСОБА_3 » на замовлення ОСОБА_2 , який відповідачем не спростований.

Свою вину у завданій позивачці шкоді відповідачем не спростовано.

Таким чином, встановивши, що позивачка довела розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття її квартири позивача, суд першої інстанції дійшли правильних висновків, що завдана позивачу шкода підлягає відшкодуванню відповідачем.

Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири АДРЕСА_1 , клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема, на предмет визначення причин залиття квартири позивачки та розміру завданої матеріальної шкоди, відповідач не заявляв та не надав інших належних та допустимих доказів на підтвердження вказаних обставин, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

Доводи апеляційної скарги відносно того, що звіт про оцінку збитків від 04 лютого 2021 року № 14/21 не є висновком експерта, а отже є неналежним доказом у справі, колегія суддів відхиляє з огляду на наступне.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання визначаються Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" від 12.07.2001 № 2658-III.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» суб`єктами оціночної діяльності є суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону.

Згідно ч. 1, 2 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Згідно ч. 1 ст. 15 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» кваліфікаційне свідоцтво оцінювача є документом, який підтверджує достатній фаховий рівень підготовки оцінювача за програмою базової підготовки для самостійного проведення оцінки майна. Форми кваліфікаційних свідоцтв оцінювача встановлюються Фондом державного майна України. Право на отримання кваліфікаційного свідоцтва набувають фізичні особи, які мають закінчену вищу освіту, пройшли навчання за програмою базової підготовки та стажування протягом одного року у складі суб`єкта оціночної діяльності разом з оцінювачем, який має не менше ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна, отримали його позитивну рекомендацію та успішно склали кваліфікаційний іспит.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності несуть відповідальність за порушення вимог цього Закону в порядку, встановленому законами.

Зазначеним вимогам закону звіт про оцінку збитків від 04 лютого 2021 року № 14/21, складений ФОП « ОСОБА_3 » на замовлення ОСОБА_2 відповідає. До звіту оцінювачем ОСОБА_3 надано копію сертифікату № 913/19 суб`єкта оціночної діяльності від 28 листопада 2019 року, який діє до 28 листопада 2022 року та згідно якого ОСОБА_3 має спеціалізацію: 1.1. Оцінка нерухомих речей ( нерухомого майна, нерухомості), у тому числі земельних ділянок, та майнових прав на них; 1.3 Оцінка колісних транспортних засобів .

Також до звіту надано копію кваліфікаційного свідоцтва оцінювача МФ № 6335 від 04 жовтня 2008 року, відповідно до якого ОСОБА_3 успішно склад кваліфікаційний іспит та підтверджує його достатній фаховий рівень підготовки оцінювача за програмою базової підготовки за напрямом оцінки майна : "Оцінка об`єктів в матеріальній формі" та спеціалізаціями в межах напряму: " Оцінка нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості), у тому числі експертна грошова оцінка земельних ділянок, "Оцінка дорожніх транспортних засобів."

Під час розгляду справи в суді першої та апеляційної інстанції відповідачем не було надано доказів на спростування висновків звіт про оцінку збитків від 04 лютого 2021 року № 14/21. Також відповідачем під час розгляду справи не заявлялось клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема, на предмет визначення причин залиття квартири позивачки або розміру збитків, завданих внаслідок залиття квартири.

Доводи апеляційної скарги відносно того, що відповідача не було ознайомлено з актом про причини залиття від 06 січня 2021 року, який було долучено позивачем до позовної заяви, правильності висновків суду першої інстанції не спростовують, так як обстеження квартири відповідача для встановлення причини залиття проводилось комісією у присутності членів комісії, мешканців залитих квартир АДРЕСА_5 - ОСОБА_2 , № 166- ОСОБА_8 , № 160 - ОСОБА_9 та власника квартири АДРЕСА_6 - ОСОБА_1 .Відповідачем не надано суду жодного доказу на спростування висновків вказаного акту щодо причин залиття.

Доводи апеляційної скарги про те, що після виклику сусідів сантехнік приїхав лише через 1 год. 20 хв., що свідчить, що в будинку АДРЕСА_8 відсутня можливість оперативного доступу до перекриття комунікацій у разі аварії, колегія суддів відхиляє, оскільки, відповідно до вимог статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до висновку акту залиття від 06 січня 2021 року затоплення квартир АДРЕСА_7 відбулось внаслідок не перекриття кранів подачі води у квартирі АДРЕСА_6 та пошкодження шлангу подачі води у бачок унітазу квартири АДРЕСА_6 . Також судом встановлено, що під час залиття відповідач не перебував у своїй квартирі та на період своєї відсутності не перекрив крани подачі води, отже не вжив необхідних заходів для недопущення аварії та залиття квартир сусідів.

Відповідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 травня 2021 року ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому відсутні правові підстави для задоволення апеляційної скарги представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Усатенка В`ячеслава Юрійовича.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Усатенка В`ячеслава Юрійовича залишити без задоволення.

Заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 травня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: Судді: