Справа № 182/3865/20
Провадження № 2/0182/103/2021
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

01.11.2021 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Кобеляцької-Шаховал І.О.

секретар Іванова Т.С.

за участю позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Нікополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовною заявою до відповідачів про визнання права власності в порядку спадкування.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , про що свідчить відповідний запис у свідоцтві про смерть, яке зареєстроване Нікопольським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Дніпропетровської області (актовий запис № 1159). 19 листопада 2019 року вона дізналась про те, що ОСОБА_5 заповідав їй після своєї смерті все належне йому на день смерті майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 . Заповіт було посвідчено приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Бережним О.С. 30 квітня 2013 року та зареєстрований у реєстрі за № 515. Також, вона дізналась про смерть ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 . У зв`язку з цим нею був пропущений строк для прийняття спадщини за заповітом, Заповіт було складено на ім`я ОСОБА_7 , однак, 18 червня 2016 року вона уклала шлюб та змінила прізвище з ОСОБА_8 на ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії НОМЕР_1 від 18.06.2016 року. 21 листопада 2019 року вона звернулася до Другої Нікопольської державної нотаріальної контори для оформлення спадщини після померлого. У відповідь отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини (вих.3857/02-31 від 26.11.2019 року). За даними Другої Нікопольської державної нотаріальної контори, спадкова справа після смерті ОСОБА_5 була заведена. Рішенням Нікопольського міськрайонного суду від 21.04.2020 року (справа № 182/1653/19) їй був визначений додатковий строк, тривалістю 3 місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 . Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.11.2019 року, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом на квартиру, в тому числі, й у зв`язку з ненаданням правовстановлюючого документу на квартиру. ОСОБА_5 отримав квартиру у 1974 році як член житлово-будівельного кооперативу, набув право власності у липні 1983 року після сплати пайових внесків, однак, за життя право власності на квартиру документально не оформив. ОСОБА_5 перебував у шлюбі з ОСОБА_10 з 26.07.1969 року до 17.05.2013 року. У період шлюбу вони набули право спільної сумісної власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_10 померла. Відповідно до ст.7 Закону СРСР «Про власність у СРСР», член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває право власності на це майно. Після придбання зазначеного майна у власність, громадянин має право розпоряджатись ним на свій розсуд, в тому числі, й заповідати. Відповідно до ст.1223 ЦК України, вона має право на спадкування. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Відповідно до ст.1235 ЦК України, заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Відповідно до ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом має право прийняти спадщину. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, у відповідності до ст.1269 ЦК України. Згідно зі ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання права. Через такі обставини звернулась до суду і просить визнати за собою право власності на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 46,9 кв.м. та житловою площею 31,4 кв.м., в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідачка ОСОБА_4 , скориставшись своїм правом, наданим їй ЦПК України, надала до суду відзив на позов, в якому посилалась на те, що 15 жовтня 2020 року вона отримала копію ухвали Нікопольського міськрайонного суду про відкриття провадження за позовною заявою ОСОБА_1 від 21.08.2020 року і копію позовної заяви ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування. Уважно ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 , заперечує щодо визнання зазначених вимог у позові в повному обсязі, з огляду на наступне. У провадженні Нікопольського міськрайоного суду перебувала цивільна справа № 182/1653/19 за позовом ОСОБА_3 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоря", ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, - ОСОБА_4 , про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування за законом та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Рішенням Нікопольского міськрайонного суду Дніпропетровської області від 21.04.2020 року по справі ухвалено рішення, яким в задоволенні позовної заяви ОСОБА_3 відмовлено, зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 задоволено та визначено ОСОБА_1 додатковий строк, тривалістю 3 місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Рішення було оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги, в порядку та строки, передбачені ЦПК України. На даний час цивільна справа ще розглядається Дніпровським апеляційним судом. Тому рішення Нікопольського міськрайоного суду Дніпропетровської області від 21.04.2020 року по справі № 182/1653/19 ще не набрало законної сили. Отже, позовні вимоги ОСОБА_1 є передчасними. Тому просить суд відмовити в задоволені позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , в повному обсязі.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 свої позовні вимоги підтримала в повному обсязі і на задоволенні позову наполягала. Суду пояснила, що суддею Багровою їй, дійсно, було надано строк на звернення до нотаріуса в три місяці. Але до нотаріуса вона не пішла через те, що раніше усно нотаріус їй роз`яснив, що він все одно не зможе ввести її у спадок, бо в неї немає правовстановлюючих документів на квартиру. Однак, одразу в суд з вимогою про визнання за собою права власності вона не звернулась, бо через юридичну необізнаність думала, що спочатку необхідно поновити строк для звернення до нотаріуса. Однак, до нотаріуса з рішення суду про поновлення строку для звернення в три місяці не пішла, бо раніше він їй усно роз`яснив, що в неї немає правовстановлюючих документів на квартиру і треба звертатись до суду. З позовом про визнання права власності на квартиру за заповітом звернулась ще до того, як рішення судді Багрової набуло чинності, хоча й знала, що воно оскаржено в апеляційному порядку. Все одно, її право на додатковий строк апеляцією пізніше було залишено в силі.

Представник відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 категорично заперечувала і суду пояснила, що в березні 2019 року відповідача по справі ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом про визнання права власності на спірну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Про заповіт, складений спадкодавцем на ім`я позивачки по справі, дізнались в суді під час слухання справи у судді Багрової А.Г. Суддею в задоволенні позовних вимог було відмовлено в повному обсязі. ОСОБА_3 оскаржила рішення суду в апеляційному порядку. Однак, ОСОБА_1 , не дочекавшись рішення апеляційної інстанції, подала позов до суду про визнання права власності. Після часткового скасування апеляцією рішення суду першої інстанції та набуття рішення законної сили, яким позивачці по справі було визначено тримісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадку за заповітом до нотаріуса, вона до нотаріальної контори не звернулась. Тому вважають, що з даним позовом до суду ОСОБА_1 звернулась передчасно, оскільки рішення суду про поновлення строку для звернення до нотаріуса нотаріусу Скляр В.Ю. не надавала і нотаріусом їй не було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії. Твердження позивачки про те, що вона не знала про апеляційне оскарження рішення судді Багрової А.Г., не відповідає дійсності, оскільки в матеріалах справи міститься заява позивачки про відеоконференцію, на яку вона не з`явилась і подала потім заяву про розгляд справи у свою відсутність. Стосовно тверджень позивачки про її юридичну необізнаність зауважує, що позивачка навмисно вводить суд в оману, оскільки має вищу юридичну освіту і працювала помічником адвоката саме в той час, коли до них в юридичну контору приходив спадкодавець ОСОБА_5 за юридичною консультацією. І саме після її юридичної консультації спадкодавець ОСОБА_5 залишив на її ім`я заповіт.

Вислухавши позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно зі ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст.1233 ЦКУ, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 (а.с.41-42). За життя 30.04.2013 року ним на ім`я позивачки по справі ОСОБА_11 було складено заповіт, яким він заповідав позивачці після своєї смерті все належне йому на день смерті майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 . Заповіт було посвідчено приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Бережним О.С. 30 квітня 2013 року та зареєстрований у реєстрі за № 515 (а.с.6). 13.03.2019 року донька спадкодавця ОСОБА_3 звернулась до Нікопольського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_7 та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» про визнання за собою права власності на Ѕ частину квартири, загальною площею 46,9 кв.м. та житловою площею 31,4 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , у порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , та визнання за собою права власності на Ѕ частину квартири, загальною площею 46,9 кв.м. та житловою площею 31,4 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_10 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 (цивільна справа № 182/1653/19, провадження №2/0182/639/2020). 22.08.2019 року по вищезазначеній справі суддею було відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. 05.12.2019 року судом прийнято зустрічний позов ОСОБА_11 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. 11.03.2020 року судом постановлено ухвалу про залучення до участі у справі ОСОБА_4 як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача. Після смерті ОСОБА_5 єдиним спадкоємцем першої черги спадкування за законом, який бажав прийняти спадщину, залишилась ОСОБА_3 . Інша донька спадкодавця ОСОБА_4 до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не зверталась та не заперечувала проти прийняття спадщини після смерті батька сестрою ОСОБА_3 . На час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 . ОСОБА_3 була зареєстрована та проживала разом з батьком за однією адресою, а саме: в квартирі АДРЕСА_3 , що підтверджується довідкою № 56, наданою ОСББ «Зоря» від 10.12.2018 року, що міститься в матеріалах цивільної справи № 182/1653/19, провадження № 2/0182/639/2020. ОСОБА_11 в передбачений законом 6-и місячний строк з часу відкриття спадщини не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживала, у зв`язку з чим вважається такою, що спадщину не прийняла. Тому Рішенням Нікопольського міськрайонного суду від 21.04.2020 року (а.с.9-13), залишеним в цій частині Постановою колегії судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду 24.12.2020 року, ОСОБА_11 було визначено додатковий строк, тривалістю 3 місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 (а.с.87-91).

Однак, після набрання рішенням суду, яким їй було визначено додатковий строк, законної сили, ОСОБА_1 до нотаріуса не зверталась. Натомість, достеменно знаючи про апеляційну скаргу ОСОБА_3 на рішення суду, ОСОБА_1 10.07.2020 року (ще до набрання рішенням законної сили) (а.с.9-13) звернулась до суду з позовом про визнання за нею права власності на Ѕ частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.1-2).

За таких обставин, суд вважає, що позов подано до суду передчасно, оскільки ОСОБА_1 після набуття рішенням по цивільній справі № 182/1653/19, провадження № 2/0182/639/2020, яким їй було визначено додатковий строк, тривалістю 3 місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , необхідно було звернутись з вищевказаним рішенням до нотаріуса.

Враховуючи викладене та керуючись ст.2-5, 9-10, 12, 28, 131, 223, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал