Провадження № 2/760/7151/21
Справа № 760/8817/21
УХВАЛА

про відкладення підготовчого засідання

04 листопада 2021 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді Зуєвич Л.Л., за участю:

секретаря судового засідання - Кушніра Р.С.;

представника позивача - Чучковська А.В. (ордер від 01.03.2021);

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_3 / (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_3 ) про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

08.04.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 08.4.2021, за підписом представника позивача - адвоката Чучковської А.В. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просить поділити спільне сумісне майно подружжя, визнавши:

- за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину трикімнатної квартири АДРЕСА_3 загальною площею 81,8 кв.м., з них житлової 48,5 кв.м.;

- за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину трикімнатної квартири АДРЕСА_3 загальною площею 81,8 кв.м., з них житлової 48,5 кв.м.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.04.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 26.04.2021 вказану позовну заяву прийнято до провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 08.07.2021.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 08.07.2021 підготовче засідання було відкладено на 04.11.2021, в т.ч. у зв`язку з задоволенням клопотання позивача про витребування доказів

В підготовче судове засідання призначене на 04.11.2021 з`явився тільки представник позивача.

01.11.2021 до суду надійшло клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання на іншу дату у зв`язку з тим, що представник у визначену дату приймає участь у кримінальному провадженні у справі, яка розглядається Київським апеляційним судом.

Щодо клопотання представника позивача про витребування доказів

В судовому засіданні 04.11.2021 представником позивача було подано письмове клопотання, у якому в порядку ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) ставиться питання про:

-Повторне витребування від Міністерства закордонних справ України (01018, м. Київ, Михайлівська площа, 1), довідки, в якій зазначити:

-які види компенсаційних виплат та в якому розмірі (щодо кожного виду виплат) були виплачені громадянці ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ), в період її перебування у довгостроковому відрядженні на посаді спеціаліста (діловодство) у Посольстві України в Естонській республіці в період з 06.09.2014 по 29.06.2019?

-щомісячні виплати по всіх складових таких компенсаційних виплат у хронологічному порядку в період з 06.09.2014 по 29.06.2019;

-надати завірені копії первісних підтверджуючих документів, на підставі яких здійснювалося відшкодування витрат в іноземній валюті громадянці ОСОБА_3 в період з 06.09.2014 по 29.06.2019.

-Витребувати від Державної митної служби України (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11-г) довідки, в якій зазначити чи оформлювала громадянка України ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) під час перетину державного кордону України на в`їзд та/або виїзд в період 18.08.2014 по 08.02.2020 митні декларації? Якщо оформлювала, надати завірені копії таких декларацій.

-Витребування від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Панченка О.В. копію згоди ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , посвідчену 31.01.2020 приватним нотаріусом Сосницького нотаріального округу Чернігівської області Боднар Н.В. за р.н. 168, яка надавалася для укладання 08.02.2020 за р.н. 172 договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 .

Вказане клопотання мотивовано, зокрема, тим, що 23.09.2021 на виконання ухвали суду від 08.07.2021 до суду надійшла відповідь від МЗС України, в якій було надано лише частину відомостей, які вимагав суд.

Також зазначається, що з відповіді МЗС України вбачається, що відповідачці у готівковій формі виплачувалися компенсаційні виплати протягом перебування у довготривалому відрядженні у 2014-2018 роках. Відповідачка у своєму відзиві стверджує, що саме за отримані компенсаційні виплати в розмірі 124 416 евро й була придбана спірна квартира. Таким чином встановленню підлягає факт ввезення відповідачем на територію України готівкових коштів у розмірі 124 416 евро протягом 18.08.2014 року (наказ про відрядження) до 08.02.2020 року (дата укладання договору купівлі-продажу спірної квартири).

Вказується, що самостійно отримати зазначені відомості сторона позивача позбавлена можливості, про що свідчить відповідь ДМС України № 066310 від 27.10.2021 року.

Також, зауважується, що витребуванню підлягає і згода позивач на укладення договору купівлі-продажу спірної квартири від 31.01.2020 (посвідчення підпису позивача було здійснене приватним нотаріусом Сосницького нотаріального округу Чернігівської області Боднар Н.В. за р.н. 168, а сама згода знаходиться в матеріалах нотаріальної справи щодо договору купівлі-продажу спірної квартири від 08.02.2020 року за р.н. 172, посвідченого приватним нотаріусом КМІІО Панченко О.В.). Наявність такої згоди вбачається з договору купівлі-продажу спірної квартири (а.с. 39 зворот) та свідчить про те, що під час набуття спірної квартири відповідачка вважала, що вона набувається у спільну сумісну власність за рахунок спільних коштів подружжя, в зв`язку з чим і була оформлена відповідна згода чоловіка - позивача по справі.

У судовому засіданні представниця позивача заявила клопотання про поновлення строку для звернення з клопотанням про витребування доказів.

Суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Статтею 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У рішенні ЄСПЛ від 19.04.1993 у справі «Краска проти Швейцарії» зазначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом.

Сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги («Клінік дез Акація та інші проти Франції» Clinique des Acacias and Others v. France, пункт 37).

Враховуючи наведені правові положення, а також те, що без таких документів всебічний та об`єктивний розгляд справи може утруднитися, для вжиття всіх визначених законом та залежних від суду заходів задля створення для сторін рівних можливостей відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом, суд прийшов висновку про витребування зазначених у клопотанні доказів.

Щодо розумних строків розгляду справи

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Тому суд також дійшов висновку про необхідність відкладення підготовчого засідання у справі для надання можливості відповідачу у справі взяти участь у судовому засіданні особисто та/або через належним чином уповноваженого представника з метою розгляду питань, передбачених ст. 197 ЦПК України.

Суд нагадує, що згідно з п.п. 2, 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що у разі зайнятості певного представника (в т.ч. у іншому судовому засіданні), фізична особа не позбавлена права залучити до участі у справі іншого представника та/або взяти участь у судовому засіданні особисто.

При цьому, суд пропонує відповідачу взяти участь в судовому засіданні особисто (в тому числі, у разі необхідності, у режимі відеоконференції) або визначитись зі своїм представником, підтвердивши його повноваження оформленими у встановленому законом порядку документами.

Суд зазначає, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

За змістом ч. 2 ст. 121 цього Кодексу, строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Суд наголошує, що згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 2 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 8 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 2 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 5 лютого 2004 року та інші).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

Разом з тим, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України»).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Підсумки

З урахуванням наведеного, з метою витребування доказів та надання можливості відповідачу та/або її представнику взяти участь у підготовчому засіданні (задля дотримання таких принципів цивільного судочинства, як рівність та змагальність), суд дійшов висновку про необхідність відкладення підготовчого засідання.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання, зокрема, у випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Частиною 3 ст. 240 ЦПК України передбачено, що про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання в порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 258 ЦПК України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для відкладення судового засідання з урахуванням часу, необхідного для надходження витребуваних судом доказів, завантаженості суду та в межах розумного строку до 04.11.2021.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Шульга проти України»).

Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Скордіно проти Італії»).

З метою організації судового процесу ефективно та без затримок, дату наступного судового засідання - 01.03.2021, судом погоджено із присутніми учасниками провадження та повідомлено про неї під розписку.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 12, 43, 76-84, 91, 196-198, 222, 223, 240, 258-261 ЦПК України суд

У Х В А Л И В:

Відкласти підготовче засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя на 01 березня 2022 року 11 годину 30 хвилин.

Підготовче засідання провести в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. П. Шутова, 1, каб. 9.

Про день, час та місце розгляду справи повідомити учасників справи.

Клопотання представника ОСОБА_1 про витребування доказів судом - задовольнити.

Витребувати від Міністерства закордонних справ України (01018, м. Київ, Михайлівська площа, 1):

-інформацію про види компенсаційних виплат та в якому розмірі (щодо кожного виду виплат) були виплачені громадянці ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ), в період її перебування у довгостроковому відрядженні на посаді спеціаліста (діловодство) у Посольстві України в Естонській республіці в період з 06.09.2014 по 29.06.2019?

-інформацію про щомісячні виплати по всіх складових таких компенсаційних виплат у хронологічному порядку в період з 06.09.2014 по 29.06.2019;

-завірені копії первісних підтверджуючих документів, на підставі яких здійснювалося відшкодування витрат в іноземній валюті громадянці ОСОБА_3 в період з 06.09.2014 по 29.06.2019.

Витребувати від Державної митної служби України (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11-г) інформацію про те, чи оформлювала громадянка України ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) під час перетину державного кордону України на в`їзд та/або виїзд в період 18.08.2014 по 08.02.2020 митні декларації та (якщо оформлювала) надати завірені копії таких декларацій.

Витребувати від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Панченка О.В. (м. Київ, вул. Червоноармійська, 23а, 22;

) копію згоди ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , посвідчену 31.01.2020 приватним нотаріусом Сосницького нотаріального округу Чернігівської області Боднар Н.В. за р.н. 168, яка надавалася для укладання 08.02.2020 за р.н. 172 договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 .

Витребувати у ОСОБА_2 завірену копію закордонного та службового/дипломатичного паспорту, які були чинними протягом 06.09.2014 по 29.06.2019.

Витребувані докази направити (надати) на адресу Солом`янського районного суду міста Києва (03113, м. Київ, вул. Полковника Шутова, 1) протягом двох днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (ч. 7 ст. 84 ЦПК).

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом (ч. 8 ст. 84 ЦПК).

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази (ч. 9 ст. 84 ЦПК).

Попередити, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

Згідно з ч. 2 ст. 148 ЦПК України у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Інформацію щодо розгляду справи сторони можуть отримати на веб-сайті Солом`янського районного суду міста Києва за посиланням: https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.

З метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суд наголошує на необхідності дотримання учасниками процесу, які прибувають у судове засідання, заходів карантинного режиму, у тому числі й щодо використання засобів індивідуального захисту.

Нагадати учасникам провадження, що відповідно до ч. 2 ст. 15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Суддя Л. Л. Зуєвич