Справа № 758/2228/21
У Х В А Л А

05 жовтня 2021 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Головчак М. М. ,

за участю секретаря судового засідання - Пальчак Р. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Таскомбанк», приватного підприємства «Р.В.І.», ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Захарченко Вікторії Вікторівни, третя особа - ОСОБА_3 про визнання недійсним договору іпотеки та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся в суду з позовом до Акціонерного товариства «Універсал Банк», приватного підприємства «Р.В.І.», ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Захарченко Вікторії Вікторівни, третя особа - ОСОБА_3 про визнання недійсним договору іпотеки та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 24.02.2021 дану було відкрито провадження за правилами спрощеному позовному провадженні з викликом сторін та призначено до судового розгляду.

07 липня 2021 року ухвалою суду було замінено відповідача Акціонерне товариство «Універсал Банк» на його правонаступника Акціонерне товариство «Таскомбанк»

Сторони в судове засідання не з`явилися, про дату та час розгляду справи повідомлялися належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є, серед іншого, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Стаття 12 ЦПК України гарантує те, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У пункті 30 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи Щодо якості судових рішень міститься положення, згідно з яким дотримання принципів змагальності та рівності сторін є необхідними передумовами сприйняття судового рішення як належного сторонами, а також громадськістю.

Так, у справі Салов проти України (заява №65518/01, п. 87) Суд зробив висновок, що принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (Руїс-Матеос проти Іспанії (Ruiz-Mateos v. Spain), заява №12952/87, п. 63).

У справі Лазаренко та інші проти України (№70329/12, п. 37) Суд нагадує, що принцип змагальності та принцип рівності сторін, які тісно пов`язані між собою, є основоположними компонентами концепції справедливого судового розгляду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, невід`ємними частинами права на суд необхідно розглядати, зокрема, такі вимоги, як змагальність процесу (Екбатані проти Швеції (Ekbatani v. Sweden), заява №10563/83, п. 24-33) та право на ефективну участь (T. проти Сполученого Королівства (T. v. the United Kingdom), заява №24724/94, п. 83-89).

Таким чином, принцип змагальності спільно з принципом рівності є одним з основних елементів поняття право на справедливий суд, що гарантоване Конвенцією.

Верховний Суд у постанові від 3 жовтня 2018 року у справі №134/18/13-ц, виходив також з того, що у пункті 1 статті 6 Конвенції гарантується процесуальна справедливість, тобто змагальні провадження, у процесі яких у суді на рівних засадах заслуховуються аргументи сторін (рішення Star Cate Epilekta Gevmata and Others v. Greece №54111/07); справедливість проваджень завжди оцінюється їх розглядом загалом для того, щоб окрема помилка не порушувала справедливість усього провадження (рішення Mirolubovs and Others v. Latvia , №798/05, №103).

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження.

Згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі, чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить справа значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч.1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.

Частиною 4 ст. 277 ЦПК України визначено, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно до ч. 6 ст. 277 ЦПК України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі.

Частиною 1 ст.196 ЦПК України передбачено, що в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Таким чином, для повного, всебічного та об`єктивного вирішення справи, суд вважає за необхідне перейти від розгляду спрощеного провадження до загального позовного провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 19, 274, 277 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Перейти від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Таскомбанк», приватного підприємства «Р.В.І.», ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Захарченко Вікторії Вікторівни, третя особа - ОСОБА_3 про визнання недійсним договору іпотеки та зобов`язання вчинити певні дії.

Підготовче засідання призначити на 10 год. 00 хв. 20 січня 2022 року в залі в приміщенні Подільського районного суду міста Києва за адресою: місто Київ, вулиця Хорива, 21, каб. № 212.

Запропонувати відповідачам, відповідно до вимог ст. 178 ЦПК України, подати у строк до п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів (доказів) відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз`яснити позивачу, що протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов, позивач має право подати відповідь на відзив, яка має відповідати вимогам ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду, позивачем повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечень відповідно до ст. 180 ЦПК України, які мають відповідати вимогам ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України та роз`яснити, що копію заперечення відповідач одночасно з поданням до суду надсилає іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст.178 ЦПК України). Крім того, відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Веб-адреса сторінки суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію стосовно справи, що розглядається - https://pd.ki.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяМ. М. Головчак