№ провадження 2-п/646/82/2021
Справа № 646/9281/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2021 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого - судді Теслікової І.І.

за участі секретаря Бєлівцової О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 , адвоката Михальчук Ольги Вікторівни, про перегляд заочного рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 20.01.2020 у справі № 646/9281/18,-

ВСТАНОВИВ:

Представник відповідача звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 20.01.2020 у справі № 646/9281/18, якою просить скасувати вказане заочне рішення та призначити справу до розгляду.

В обґрунтування заяви зазначено, що справа була розглянута за відсутності відповідача, оскільки судове повідомлення про виклик відповідач не отримував у зв`язку з тим, що за вказаною адресою був знятий з реєстрації, тому вважає відповідача таким, що був позбавлений можливості бути присутнім в судовому засіданні. Щодо обставин справи, то представник відповідача посилалась на те, що є наявні відомості, що мають істотне значення для справи, а саме продаж нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 .

26 жовтня 2021 року до суду надійшла заява представника позивача про відкладення розгляду заяви про перегляд заочного рішення та пояснення, в якому зазначено: 1) 15.05.2006 між ХМР та ОСОБА_1 укладено договір оренди земельної ділянки для експлуатації та обслуговування нежитлової виробничої будівлі строком до 01.12.2055 з відповідною оплатою на період експлуатації. Рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 19.07.2017 внесено зміни до договору оренди землі, в частині зміни розміру орендної плати за користування земельною ділянкою, укладання додаткової угоди до договору оренди землі регулює правовідносини між сторонами у відповідності до норм чинного законодавства та встановлює належну сплату орендної плати за користування земельною ділянкою комунальної власності. 2) приміщення є елементом об`єкту нерухомого майна, що розташоване на відповідній земельній ділянці, є складовою частиною будівель, а тому не є самостійним об`єктом нерухомого майна в розумінні ст. 120 ЗК України. Зазначене в сукупності, спростовує посилання відповідача про автоматичний перехід права користування земельною ділянкою від нього до ТОВ «ТВС-Сервіс» у зв`язку із переходом права власності на приміщень цокольного поверху в літ «Б-2», оскільки нормами законодавства, які регулюють підстави та порядок переходу права власності на чіткий перелік нерухомого майна, а саме, жилий будинок, будівлю або споруду, а не приміщення. 3) заявником не було надано суду доказів, що можуть вплинути на зміст рішення суду а докази на які він посилається у своїй заяві про перегляд заочного рішення не мають істотного значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи те, що представником позивача у заяві про відкладення розгляду справи відсутні обґрунтування та докази про необхідність відкладення розгляду заяви про перегляд заочного рішення та наявність заяви представник відповідача про розгляд справи за її відсутністю із посиланням на підтримання доводів викладених в заяві про перегляд заочного рішення та проханням його задовольнити, суд вважає за можливим розглянути справу за відсутністю сторін.

Суд, дослідивши матеріали справи, доходить наступного.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, зі змісту ст. 288 ЦПК випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Як вбачається з матеріалів справи відповідачем вказаних вимог при обґрунтування підстав для скасування заочного рішення у сукупності визначених у ч.1 ст.288 ЦПК України обставин не належного повідомлення відповідача наведено не було, оскільки ухвала про відкриття провадження, копія позовної заяви з доданими до неї документами та про час судового розгляду у справі було повідомлено відповідача шляхом направлення повісток про виклик його до суду на відому адресу зазначену у позовній заяві.

Крім того в заяві відсутні посилання на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи предметом якої було стягнення недоотриманого доходу за користування земельною ділянкою.

Інші наведені відповідачем у вказаній заяві про скасування заочного рішення обставини для скасування заочного рішення не впливають на зміст оскаржуваного судового рішення та не є такими, які б не були враховані і досліджені судом при розгляді справи по суті раніше, оскільки предметом позову було, внесення змін до договору оренди землі.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи в розумний строк незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону спору про громадянські права та обов`язки цивільного характеру. Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України». Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи та постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами (пункт 46 рішення у справі «Рябих проти Росії»). Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII). Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 Конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними. В даній ситуації суд виходить з того, що оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Відповідно до ч.2 ст. 288 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

На підставі викладеного та керуючисьст.127,260, 284, 288 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 , адвоката Михальчук Ольги Вікторівни, про перегляд заочного рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 20.01.2020 у справі № 646/9281/18 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя І.І.Теслікова