Провадження № 2/752/6859/21
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

25.10.2021 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Гладибороди Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Друга київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

у травні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом, в якому просив встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позову зазначено про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його брат - ОСОБА_2 25.03.2021 року позивач звернувся до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак пропустив встановлений законом строк на 20 днів, у зв?язку із чим нотаріусом відмовлено у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину. Позивач вказує, що 24.06.2016 року його брата визнано недієздатним, а позивача призначено опікуном. Увесь час позивач здійснював нагляд та утримання хворого брата, поховав його. У зв?язку із запровадженням у березні 2021 року карантинних заходів, а також у зв?язку із фактичним проживанням за межами міста Києва, позивач пропустив встановлений строк звернення до нотаріальної контори на 20 днів. Оскільки позивач є єдиним спадкоємцем після смерті брата, звернувся до нотаріальної контори, однак пропустив встановлений законом строк звернення із відповідною заявою на 20 днів, просить визнати поважними причини пропуску такого строку з підстав, наведених у позовній заяві.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 11.05.2021 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

03.08.2021 року позивачем подано заяву про розгляд справи у його відсутність.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 03.08.2021 року закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

Дослідивши матеріали цивільно справи, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що стверджується даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 07.09.2020 року Київським міським відділом державної реєстрації смерті Централного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . є рідними братами, ступінь родинних зв?язків стверджується даними свідоцтв про народження останніх серії НОМЕР_2 від 20.02.1956 року та НОМЕР_3 від 20.07.1960 року відповідно.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва 24.06.2016 року визнано ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , недієздатним. Призначено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , опікуном над ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

25.03.2021 року Другою київською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 234/2021 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Постановою від 25.03.2021 року державного нотаріуса Другої київської державної контори відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті брата ОСОБА_2 , у зв?язку із пропуском встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Статтею 1216 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Згідно статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За приписами статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву по прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Наявні в матеріалах справи докази стверджують підстави, на які посилається позивач, як на причину пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв?язку із чим суд надходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та можливості визначення позивачу додаткового строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини строком два місяці з часу набрання рішенням законної сили.

Керуючись статтями 3, 4, 10, 12, 76-82, 89, 133-142, 223, 259, 263-265, 268, 272, 273 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Друга київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення,має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: