ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3821/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" листопада 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Вербицькому В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про поділ майна подружжя.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя без розгляду, оскільки позивач та/або її представник 24.05.2021 року та 15.11.2021 року повторно не з`явились у судові засідання, при цьому позивач була двічі повідомлена судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у її відсутність не зверталась.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.3, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1; 3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 4.09.2018 року (а.с.3). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Даниленка В.В. від 21.09.2018 року було відкрито провадження у справі (а.с.81-82). Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.09.2020 року дану справу було передано судді Колеснику О.М. (а.с.147). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 11.09.2020 року було прийнято провадження до розгляду, і призначено справу до судового розгляду на 24.05.2021 року о 9-15 годин (а.с.148-149), про що були повідомлені сторони по справі, включаючи позивача (а.с.151-152). Позивач не отримала судове повідомлення за відсутністю адресату за даною адресою (а.с.156), однак вона отримала SMS-повідомлення на свій мобільний телефон, який вказала у позовній заяві (а.с.3), 23.03.2021 року о 20-12 годин (а.с.154). Але до суду 24.05.2021 року ні вона, ні її представник не з'явились (а.с.161-162), що стало підставою відкладення розгляду справи на 15.11.2021 року на 9-15 годин, про що були повторно повідомлені сторони по справі, включаючи позивача у аналогічний спосіб (а.с.166). Позивачем повторно не отримано судове повідомлення за аналогічних обставин (а.с.168).

15.11.2021 року позивач та/або її представник до суду не з`явились повторно (а.с.169).

Суд розцінює обидві неявки до суду позивача та/або її представника 24.05.2021 року та 15.11.2021 року без поважних підстав, оскільки позивач та її представник не надали будь-яких доказів поважності їх неявки до суду на вказані дати.

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між першим і другим судовими засіданнями, тобто між 24.05.2021 року та 15.11.2021 року пройшов майже шестимісячний термін, однак вказані процесуальні особи, позивач та/або її представник не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 15.11.2021 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки позивач та/або її представник (представники) 24.05.2021 року та 15.11.2021 року повторно не з`явились до суду без поважних підстав, при цьому позивач була двічі повідомлена судом про розгляд справи належним чином за адресою її місця реєстрації та проживання вказаної в позові, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у її відсутність або відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи вона не зверталась, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває понад 38 місяців, що значно перевищує розумний строк розгляду справи, тому суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлена права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Згідно ч.9, ст.158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Оскільки суд залишає позов позивача без розгляду, тому одночасно і з винесенням вказаного процесуального документу суд скасовує заходи забезпечення позову у даному цивільному провадженні.

Керуючись ст.158; 222; п.3, ч.1, ст.257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, встановлені ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Даниленка В.В. від 30.04.2020 року, про накладення арешту на автомобілі „TOYOTA LAND CRUISER", чорного кольору, 2006 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 та „HYUNDAI SONATA", 2009 року випуску, номер кузова НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ), які належать на праві власності ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення.

Суддя :