Справа № 645/6551/20
Провадження № 2-во/645/81/21
УХВАЛА

Іменем України

27 жовтня 2021 року м. Харків

Фрунзенський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Іващенко С.О.,

секретаря судових засідань Рало Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові заяву представника КП «ХТМ» про виправлення описки у рішенні Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.04.2021 по цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про стягнення заборгованості за опалення та підігрів води,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Фрунзенського районного суду м.Харкова перебувала цивільна справа за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про стягнення заборгованості за опалення та підігрів води.

Рішенням Фрунзенського районного суду м.Харкова від 28.04.2021 позовні вимоги задоволено частково. Стягнуто з солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на користь Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» заборгованість за надані послуги з опалення та підігрів води в розмірі 41945,57 грн. (сорок одна тисяча дев`ятсот сорок п`ять грн.. 57 коп.), яка складається з суми основного боргу 32830,77 грн., інфляційні витрати 5235,61 грн. та 3 % річних 3879,19 грн. та судовий збір в розмірі по 81,78 грн. з кожного. Рішення набрало законної сили.

Представник позивача КП «ХТМ» Панько Н.М.., яка діє на підставі довіреності, звернулась до суду із заявою про виправлення арифметичної помилки у судовому рішення, яку в подальшому уточнила, а саме в рішенні суду зазначити «Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на користь Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» заборгованість за опалення та гарячу воду в сумі 134967,10 грн.. Стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на користь Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» судовий збір в розмірі 310,40 грн. з кожного.». Представник позивача звернулась до суду з заявою про виправлення арифметичної помилки у зазначеному рішенні суду, оскільки не вірно зроблений розрахунок, також не вірно вказана сума судового збору, яка з стягнута з відповідачів. Просить суд виправити вказану помилку у судовому рішенні.

Відповідно до ч.ч.1,2 статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2016 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Арифметична помилка - це помилка у визначені результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Вимоги наведених норм закону дають суду право на усунення помилки технічного характеру - описки чи арифметичної помилки.

Як вбачається з матеріалів справи, заявлені вимоги в заяві про виправлення описки виходять за межі позовних вимог, оскільки у судовому рішенні відсутні описки чи арифметичні помилки.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що вимога відповідача не є вимогою в порядку заяви про виправлення помилки, оскільки її задоволення виходить за межі ст.ст. 219, 369 ЦПК України та є порушенням вказаних вище норм процесуального права, якими визначений порядок виправлення помилок, допущених в судовому рішенні. Внесення виправлень, про які просить заявник, змінить зміст судового рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 43, 269 ЦПК України, суд,-

постановив:

У задоволенні заяви представника КП «Харківські теплові мережі» про виправлення описки у рішенні Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.04.2021 по цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про стягнення заборгованості за опалення та підігрів води - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м.Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя