печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2021 року суддя Печерського районного суду м. Києва Соколов О.М. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва надійшов вищевказаний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06.08.2021 року підсудність позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, поданої представником позивача - адвокатом Корнієнком Андрієм Андрійовичем, визначено Печерському районному суду міста Києва.

Перевіривши матеріали позовної заяви, вважаю, що її слід залишити без руху для усунення недоліків, з наступних підстав.

Так, позовна заява повинна відповідати вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, докази, що підтверджують обставини вказані позивачем, зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», до позовної заяви про розірвання шлюбу додаються: оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог.

В порушення наведених положень ст. 175 ЦПК України, представник позивача в позовній заяві не вказав щодо наявності у нього або іншої сторони оригіналів письмових доказів копії яких додано до заяви, також в порушення п.5 в якості доказу позивачем надано копію свідоцтва про укладення шлюбу, а не оригінал свідоцтва про укладення шлюбу.

Таким чином, позивач чи його представник, звертаючись до суду з заявою про розірвання шлюбу, повинен надати суду оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу, однак у матеріалах, доданих до позову, оригінал даного свідоцтва відсутній і позивач не вказує в позовній заяві, де саме перебуває оригінал свідоцтва про шлюб і що він буде наданий у судовому засіданні, будь-які клопотання з цього приводу відсутні.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви не майнового характеру, яка подана фізичною особою - справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» передбачено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року складає 2270 гривні.

Разом з тим, представником позивача у вимогах позовної заяви заявлено клопотання щодо відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

Однак з цією позицією представника позивача суд не погоджується, з огляду на наступне.

Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно суд, виходячи із наведених заявником обґрунтувань та наданих доказів, може відстрочити, розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір, звільнити від сплати або, за відсутності підстав для задоволення клопотання (заяви), відмовити у задоволенні.

Умови, за наявності яких, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі закріплені у частині першій статті 8 Закону України «Про судовий збір», а саме: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення сплати судового збору, згідно зі статтею 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) його оплаті.

Представник позивача, заявляючи клопотання про відсточення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі, не наводить доводів та не надає суду жодних доказів, на підтвердження того, що майновий стан позивачки скрутний або є інші вагомі підстави для відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви немайного характеру.

Відповідно до п.1.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подачу позову немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, представнику позивача відмовлено у відстрочені оплати судового збору до винесення рішення у справі і тому позивачу необхідно сплатити судовий збір згідно п.1.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи вищевикладене, суду не надано належних та допустимих доказів в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору, у зв`язку з чим, правові підстави для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, відсутні.

Відтак, у задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Корнієнка А.А. про відстрочення сплати судового збору, слід відмовити.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір та надати докази його сплати, або надати документи, що підтверджують звільнення позивача від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, позивачу слід усунути вказані недоліки,сплатити судовий збір та надати оригінал квитанції та надати оригінал свідоцтва про укладення шлюбу між сторонами.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175,177,185, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Корнієнка Андрія Андрійовича про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху, та надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ними копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення вказаних в ній недоліків.

У разі, якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Соколов