Провадження №: 8/755/37/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" жовтня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20 березня 2020 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Нормарк» про зобов`язання вилучити продукцію із продажу у зв`язку з ненаданням необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про споживчу продукцію та описи, що вводять в оману, за відсутності експертних, наукових та інших об`єктивних підтверджень вигаданих чи перебільшених переваг споживчої продукції, та відшкодування заподіяної шкоди,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Нормарк» про зобов`язання вилучити продукцію із продажу у зв`язку з ненаданням необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про споживчу продукцію та описи, що вводять в оману, за відсутності експертних, наукових та інших об`єктивних підтверджень вигаданих чи перебільшених переваг споживчої продукції, та відшкодування заподіяної шкоди.

25 березня 2020 року рішенням Дніпровського районного суду м. Києва у задоволені позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Нормарк» про зобов`язання вилучити продукцію із продажу у зв`язку з ненаданням необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про споживчу продукцію та описи, що вводять в оману, за відсутності експертних, наукових та інших об`єктивних підтверджень вигаданих чи перебільшених переваг споживчої продукції, та відшкодування заподіяної шкоди відмовлено.

07 липня 2020 року постановою Київського апеляційного суду рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 25 березня 2020 року залишено без змін.

23 вересня 2021 року постановою Верховного суду рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 25 березня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 липня 2020 року залишено без змін.

11 серпня 2021 року позивачем подано до суду заяву про перегляд судового рішення по справі №755/13808/17-ц від 20 березня 2020 року за нововиявленими обставинами.

Вивчивши матеріали справи, заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду та долучені до неї додатки, суд приходить до такого.

Порядок перегляду рішення, постанови або ухвали суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, за нововиявленими обставинами, передбачений главою 3 розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 Цивільного процесуального кодексу України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Порядок подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами визначений статтею 425 Цивільного процесуального кодексу України.

Заява про перегляд судового рішення суду першої інстанції з підстав, визначених частиною другою, пунктами 1, 3 частини третьої статті 423 цього Кодексу, подається до суду, який ухвалив судове рішення.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно положень п. 2 ч. 2 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Під зловживанням процесуальними правами маємо розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату. Такі дії, однак, мають повністю штучний характер, подібно тому, як удавана угода у цивільному праві вчиняється лише для цілей прикриття іншої угоди.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно положень ч. 1 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суб`єктивні процесуальні права мають здійснюватися в найбільш економічний спосіб. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Принцип процесуальної економії полягає не лише в швидкому вирішенні спору при максимально спрощеній судовій процедурі як для суду так і для учасників процесу, але і в розумному поєднанні зібрання доказової бази по справі та добросовісного користування процесуальними правами учасниками справи.

Згідно ч. 3 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. (ч. 4 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України).

Судом встановлено, що 19 серпня 2021 року ОСОБА_1 подавав до Дніпровського районного суду заяву про перегляд судового рішення по справі №755/13808/17-ц від 20 березня 2020 року за нововиявленими обставинами, яка 26 жовтня 2021 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва повернута суб`єкту звернення.

Порівнявши зміст поданих заяв про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами суд вбачає посилання заявника на аналогічні підстави, що свідчить про маніпуляцію з боку заявника процесуальним право перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами, який має очевидно штучний характер задля ускладнення цивільного процесу, що є перешкодою виконання завдань цивільного судочинства, передбачених ч. 1 ст. 2 ЦПК України, та має наслідком застосування до учасника справи заходів цивільного процесуального примусу, передбачених Главою 9 ЦПК України.

З урахуванням викладеного, суд приходить висновку про визнання подання позивачем ОСОБА_1 до суду заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20 березня 2020 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Нормарк» про зобов`язання вилучити продукцію із продажу у зв`язку з ненаданням необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про споживчу продукцію та описи, що вводять в оману, за відсутності експертних, наукових та інших об`єктивних підтверджень вигаданих чи перебільшених переваг споживчої продукції, та відшкодування заподіяної шкоди, зловживанням процесуальними правами, та залишення заяви позивача ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20 березня 2020 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Нормарк» про зобов`язання вилучити продукцію із продажу у зв`язку з ненаданням необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про споживчу продукцію та описи, що вводять в оману, за відсутності експертних, наукових та інших об`єктивних підтверджень вигаданих чи перебільшених переваг споживчої продукції, та відшкодування заподіяної шкоди без розгляду.

Керуючись ч. 1, 2 ст. 2 , ст. 44, 258-261, 268, 352-354 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Визнати подання позивачем ОСОБА_1 до суду заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20 березня 2020 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Нормарк» про зобов`язання вилучити продукцію із продажу у зв`язку з ненаданням необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про споживчу продукцію та описи, що вводять в оману, за відсутності експертних, наукових та інших об`єктивних підтверджень вигаданих чи перебільшених переваг споживчої продукції, та відшкодування заподіяної шкоди, зловживанням процесуальними правами.

Заяву позивача ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20 березня 2020 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Нормарк» про зобов`язання вилучити продукцію із продажу у зв`язку з ненаданням необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про споживчу продукцію та описи, що вводять в оману, за відсутності експертних, наукових та інших об`єктивних підтверджень вигаданих чи перебільшених переваг споживчої продукції, та відшкодування заподіяної шкоди залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Суддя Н.Є.Арапіна