КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 488/2503/20
Провадження № 2/488/791/21
УХВАЛА

Іменем України

11.11.2021 року м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючої по справі судді - Селіщевої Л.І.,

за участю секретаря судового засідання - Глубоченко О.О.,

за участю відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду заяву позивача ОСОБА_2 про відвід судді, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_2 звернулася до суду із позовом до відповідача - ОСОБА_1 , зазначивши третю особу приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу - Іваненко С.В., в якому просить визнати заповіт ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що був посвідчений 15.06.2016 року приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Іваненко Світланою Василівною, № 59111782, бланк НТВ 959016, зареєстрований в реєстрі за № 395 - недійсним.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.08.2020 р. дана цивільна справа була передана до провадження судді Лазаревої Г.М.

14.12.2020 року провадження по справі було відкрито та призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження.

31.05.2021 року ухвалою суду клопотання позивача ОСОБА_2 про відвід судді Лазаревої Г.М. було задоволено.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.05.2021 р. дана цивільна справа була передана до провадження судді Селіщевої Л.І.

14.09.2021 року до канцелярії суду надійшла заява позивача ОСОБА_2 про відвід судді Селіщевій Л.І. Свою заяву позивач мотивувала тим, що суддя Селіщева Л.І. не може брати участь у розгляді даної справи і підлягає відводу, оскільки вона своєю бездіяльністю та неправомірними діями при розгляді іншої цивільної справи №488/551/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним, порушує принципи розумності, неупередженості, об`єктивності та зацікавленості в розгляді справи, та сприяє лише одній стороні - відповідачу, незаконно обмежує позивача в її правах, що може свідчити про упередженість судді у вирішенні даного позову та в умисному затягуванні розгляду справи.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, була належним чином та своєчасно повідомлена про час та місце судового засідання, будь - яких заяв від неї не надходило, причина її неявки суду не відома

Відповідач в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про відвід головуючої по справі судді, та пояснив, що заява абсолютно необгрунтована, а позивачка своєю поведінкою навмисно затягує розгляд справи.

Третя особа - приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Іваненко С.В. надала заяву про розгляд справи у її відсутність.

Суд, заслухавши думку відповідача та дослідивши заяву про відвід, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» правосуддя в Україні здійснюється на підставі Конституції України і Законів України незалежнім і безстороннім судом.

Відповідно до ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Так, ст. 36 ЦПК України передбачено обставини, наявність яких унеможливлює участь судді у розгляді цивільної справи та є підставою для його відводу (самовідводу), до яких, зокрема, належить якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Статтею 39 ЦПК України визначено, що з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, зокрема, може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим до початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Обґрунтовуючи наявність підстав для відводу головуючому судді при розгляді даної цивільної справи, позивач посилається на те, що суддею не вирішуються її клопотання, затягується розгляд іншої справи, і суддя має зацікавленість в розгляді іншої справи, що ставить під сумнів неупередженість судді при розгляді даної справи.

Згідно з частиною 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до практики ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Декларацією щодо принципів незалежності судової влади, прийнятої Конференцією голів Верховних судів країн Центральної та Східної Європи (о. Бріюні, Хорватія, 17.10.2015р.) закріплено принципи, які встановлюють стандарти незалежності судової влади як однієї з трьох гілок державної влади у прийнятті рішень.

А тому незгода сторони із прийнятим суддею судового рішення не є підставою для недовіри останньому.

Разом з тим, право позивача на справедливий суд закріплений в нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Отже, незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.06. у справі «Білуга проти України») важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Статею 40 ЦПК України, передбачено, що суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що мотиви відводу, викладені позивачем у своєму клопотанні, є цілком безпідставними і нічим не підтвердженими, однак з метою уникнення в подальшому будь-яких сумнівів позивача в об`єктивності та неупередженості суду у вирішенні спору, суд вважає необхідним задовольнити вказане клопотання. В зв`язку цим справу слід передати до канцелярії суду для визначення судді для розгляду даної справи у порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 260 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву позивача ОСОБА_2 про відвід головуючого по справі судді Селіщевої Л.І. - задовольнити.

Цивільну справу № 488/2503/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Іваненко Світлана Василівна, про визнання заповіту недійсним передати до канцелярії Корабельного районного суду м. Миколаєва для визначення судді в порядку ст.ст. 14,33 ЦПК України.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Л.І. Селіщева