КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа 381/1797/20 Головуючий у І-й інстанції - Соловей Г.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2021 року Київський апеляційний суд в складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого - Заришняк Г.М.

Суддів - Кулікової С.В., Рубан С.М.

при секретарі - Діденку А.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою Фастівської окружної прокуратури на ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 липня 2021 року в справі за позовом Виконуючого обов`язки керівника Фастівської місцевої прокуратури, в інтересах держави в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Фермерське господарство «Хорс-КЛМ», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , про визнання недійсними наказів, скасування державної реєстрації права власності та витребування земельних ділянок,-

В С Т А Н О В И В :

В липні 2020 року виконуючий обов`язків керівника Фастівської місцевої прокуратури звернувся в суд в інтересах держави в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Фермерське господарство «Хорс-КЛМ», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , про визнання недійсними наказів, скасування державної реєстрації права власності та витребування земельних ділянок.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 липня 2021 року провадження у даній справі закрито.

В апеляційній скарзі Фастівська окружна прокуратура, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Судові витрати стягнути з відповідачів на рахунок прокуратури Київської області.

В судове засідання суду апеляційної інстанції учасники справи не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлені належним чином, правом подачі відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність й обґрунтованість постановленої ухвали суду в цій частині, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

В провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа за позовом виконуючого обов`язки керівника Фастівської місцевої прокуратури С.Дяченка в інтересах держави в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Фермерське господарство «Хорс-КЛМ», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , про визнання недійсними наказів, скасування державної реєстрації права власності та витребування земельних ділянок.

Закриваючи провадження у даній справі, суд першої інстанції виходив з того, що на час пред`явлення даного позову, предмет спору був відсутній, а тому справа, на підставі п.2 ч.1 ст. 255 ЦПК України підлягає закриттю.

Однак, колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду, виходячи з наступного.

Згідно з п.2 ч.1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Поряд з цим за змістом пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета на стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.

Саме такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2019 року (справа № 456/647/18, провадження №61-2018св19).

Звертаючись до суду з даним позовом, позивачем було зазначено, що Фастівською місцевою прокуратурою під час опрацювання Публічної кадастрової карти України в рамках здійснення заходів представницької діяльності та за результатами опрацювання матеріалів кримінального провадження від 29 листопада 2018 року №0000724 встановлені порушення вимог земельного законодавства під час передачі у власність земельних ділянок, розташованих на території Веприцької сільської ради Фастівського району Київської області.

Так, наказами Головного управління Держгеокадастру у Київській області затверджено проекти землеустрою та передано у власність земельні ділянки, площею по 2 га кожна на території Веприцької сільської ради Фастівського району Київської області для ведення особистого селянського господарства відповідачам по справі.

На підставі зазначених наказів державним реєстратором Святопетрівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області Тютюн Д.С. 16.02.2018 року зареєстровано право власності на земельні ділянки за відповідачами.

В подальшому, на підставі договорів купівлі-продажу земельних ділянок від 24.02.2018року№№565,547,566,543,556,563,570,571,568,567,562,562,551,569,544 відповідачі відчужили зазначені земельні ділянки на користь ОСОБА_2 .

Відповідно до Публічної кадастрової карти, Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно та Акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства від 23 серпня 2019 року №2-ДК/2/АП/09/01/-19, складеного начальником Управління з контролю Держгеокадастру у Рівненській області Корзуном Р.В. (технічна документація із землеустрою щодо поділу та об`єднання за рахунок об єднання вказаних земельних ділянок ), сформовано земельну ділянку, загальною площею 10 га з кадастровим номером :02:006:0070 та земельну ділянку, загальною площею 27,1654 га з кадастровим номером :02:008:0288.

На підставі договору дарування земельної ділянки від 11 квітня 2018 року №1065 ОСОБА_2 подарував земельну ділянку з кадастровим номером :02:008:0288 ОСОБА_1 ..

Також, на підставі договору дарування земельної ділянки від 11 квітня 2018 року №1068 ОСОБА_2 подарував земельну ділянку з кадастровим номером :02:006:0070 ОСОБА_17 .

На даний час зазначені земельні ділянки ОСОБА_1 відповідно до договорів оренди землі від 16 квітня 2018 року надані в оренду фермерському господарству «Хорс - КЛМ».

При цьому позивач вказував, що згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру забори відчуження об`єктів нерухомого майна, відповідачам ОСОБА_16 , ОСОБА_15 , ОСОБА_14 , ОСОБА_13 , ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_18 було раніше надано безоплатно у власність земельні ділянки для ведення особистого селянського господарства.

Даний факт, на думку позивача, підтверджує, що вказані особи на час видачі Головним Управлінням Держгеокадастру у Київській області наказів від 16.02.2018 року №10-1122/15-18 сг, №10-1146/15-18 сг, №10-1129/15-18 сг, №10-1130/15-18 сг, №10-1156/15-18 сг, №10-1132/15-18 сг, №10-1141/15-18 сг, №10-1131/15-18 сг, №10-1137/15-18 сг, №10-1135/15-18 сг, №10-1157/15-18 сг, №10-1123/15-18 сг, №10-1151/15-18 сг, використали своє право на безоплатне отримання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах норм безоплатної передачі земельних ділянок для даного виду використання (накази головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 08.09.2016 р. №22-23429-сг, від 05.10.2017 р. №22-19996-сг. від 17.02.2017 р. №22-3083-сг, від 12.07.2016 р. №22-17580-сг,. від 10.07.2016 р. №22-20517 сг, від 15.08.2017 р. №22-16447-сг від 01.12.2016 р. №22-31743-сг, від 02.02.2018 р. №22-2343-сг, від 05.12.2016 р. №22-32255=-сг, від 05.07.2017 р. №22-14261 сг, ві 20.07.2016 р. №22-18375-сг, від 19.10.2017 №22-21124 - сг, від 21.03.2016 р. №22-6120-сг, від 19.10.2017 р. №22-21128-сг).

Позивач зазначав, що спірні накази підлягають визнанню недійсними, записи про державну реєстрацію права на спірні земельні ділянки підлягають скасуванню, а безпосередньо земельні ділянку необхідно витребувати у ОСОБА_1 на користь держави, оскільки їх передача безоплатно у власність громадян у межах норм ч.4 ст. 116 ЗК України проводиться один раз по кожному виду використання.

Отже, у даному випадку предметом спору є оспорювані земельні ділянки та накази Головного управління Держгеокадастру у Київській області, які на момент подання позовної заяви і на теперішній час не припинили свого існування, не відбулося добровільного врегулювання цього спору, не виконано відповідачами заявлених до них вимог, а тому висновок суду про застосування до вказаних правовідносин п.2 ч.1 ст. 255 ЦПК України є помилковим.

Відповідно до Закону України від 28.04.21 р. «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» на даний час розпорядниками спірних земель сільськогосподарського призначення (окрім земель державної власності) є відповідні органи місцевого самоврядування. Оспорювані земельні ділянки розміщені на території Фастівської міської ради.

Відповідно до ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

За загальним визначенням правонаступництво - це перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого. Правонаступництво може бути універсальним або частковим (сингулярним). За універсального правонаступництва до правонаступника (фізичної або юридичної особи) переходять усі права і обов`язки того суб`єкта, якому вони належали раніше. За часткового (сингулярного) правонаступництва від одного до іншого суб`єкта переходять лише окремі права і обов`язки.

Правонаступництво є самостійною підставою заміни кредитора у зобов`язанні. Правонаступництво слід розглядати як певний юридичний механізм похідного правонабуття, за яким до правонаступника переходять суб`єктивні права та обов`язки попередника. Правонаступництво для юридичних осіб може наступати в разі їх припинення з правонаступництвом. Припинення юридичної особи з правонаступництвом, тобто реорганізація юридичної особи, може проводитися у формі злиття, приєднання, виділу тощо. Доказами правонаступництва щодо окремого зобов`язання може бути: відповідний договір, на підставі якого воно виникло, передавальний акт чи розподільчий баланс, статут правонаступника (постанова Верховного Суду від 20.03.2018 р. у справі №910/1972/17).

Враховуючи наведе, сторона позивача Фастівська окружна прокуратура має право на залучення до участі у справі правонаступника Держгкеокаждастру України - Фастівську міську раду.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про те, що на час пред`явлення даного позову був відсутній предмет спору, внаслідок чого справа підлягає закриттю є помилковим, в зв`язку з чим ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до того ж суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст.367, 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Фастівської окружної прокуратури - задовольнити.

Ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 липня 2021 року - скасувати, дану справу направити до того ж суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів.

Головуючий

Судді: