Справа № 675/544/21
Провадження № 2-з/675/10/2021
У Х В А Л А

20 травня 2021 року Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі головуючої судді Янішевської О. С., з секретарем судового засідання Беліцею М. О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Ізяславі в порядку, передбаченому ч. 2 ст. 247 ЦПК України, заяву першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, - Хмельницької обласної державної адміністрації про забезпечення позову,

в с т а н о в и в :

Обласною прокуратурою до суду пред`явлено позов в інтересах держави в особі Хмельницької облдержадміністрації до ОСОБА_1 , ФГ «Сім`я 2019», ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області про визнання недійсним наказу ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області, скасування державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :05:005:0009 площею 2 га та повернення земельної ділянки природно-заповідного фонду площею 0,6640 гектари.

20 травня 2021 року перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, - Хмельницької обласної державної адміністрації звернувся до Ізяславського районного суду Хмельницької області з заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером :05:005:0009 площею 2 га та заборони вчинення реєстраційних дій щодо її перетворення, поділу, об`єднання з іншими земельними ділянками, розпорядження та зміну цільового призначення; заборони земельним кадастровим реєстраторам, які входять до складу Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (, вул. Народного Ополчення, буд. 3, м. Київ, 03151) та її територіальних органів, вносити до Державного земельного кадастру будь-які відомості, які стосуються земельної ділянки з кадастровим номером :05:005:0009.

Підставами позову є те, що всупереч вимог ст. 20, 45, 43, 44, 84, 121, 122 Земельного кодексу України та ст. 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» частина земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства (площею 0,6640 га) передана ОСОБА_1 незаконно, оскільки вона знаходиться в межах гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський», тому не могла надаватись в приватну власність для ведення особистого селянського господарства. Під час передачі у власність земельної ділянки законодавчо передбачена зміна цільового призначення земельної ділянки із природно-заповідного на сільськогосподарське призначення не проводилась.

Прокуратурою встановлено, що рішенням Хмельницької обласної ради № 7 від 28 жовтня 1994 року «Про розширення природно-заповідного фонду області» включено до складу природно-заповідного фонду області заказники місцевого значення, зокрема «Сахнівський гідрологічний», який знаходиться в заплаві р. Хомора, близько с. Сахнівці, Ізяславського району (на даний час Шепетівський район).

Також прокуратурою встановлено, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 22 жовтня 2019 року № 22-8199-СГ ОСОБА_1 надано у власність земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером :05:005:0009 для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, яка розташована за межами населеного пункту Сахновецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області.

На підставі даного наказу в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно ОСОБА_1 06 листопада 2019 року зареєстровано право власності на зазначену земельну ділянку (номер запису 34091674).

В подальшому, на підставі договору купівлі-продажу серія та номер 2559 від 20 листопада 2019 року ОСОБА_1 вищевказану земельну ділянку продала Фермерському господарству «Сім`я 2019» (номер запису 34238315), що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Водночас, передача вказаної земельної ділянки ОСОБА_1 , на думку прокурора, відбулась з порушенням вищевказаних норм законодавства, оскільки вона частково знаходиться у межах гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський», а тому не могла надаватись у приватну власність для ведення особистого селянського господарства.

Зокрема, за результатами проведеної в межах кримінального провадження судової комплексної експертизи в складі експертизи з питань землеустрою, земельно-технічної та оціночно-земельної експертизи (висновок експерта від 31 серпня 2020 року № 1463/1465/2818-2837/20-26) встановлено, що земельна ділянка з кадастровим номером :05:005:0009 частково розташована в межах гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський», площа накладання 0,6640 га (п. 3 резолютивної частини висновку).

На підставі ухвали Хмельницького міськрайонного суду від 15 травня 2020 року накладено арешт на вищевказану земельну ділянку, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, незважаючи на це існує велика імовірність вчинення будь яких дій щодо перетворення, поділу, об`єднання даної земельної ділянки з іншими, зміни її цільового призначення, тощо. Це утруднить або зробить неможливим виконання рішення суду та повернення земельної ділянки природно- заповідного фонду до державної власності.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Враховуючи викладене, а також те, що спірна земельна ділянка, на думку позивача, незаконно набута у власність фізичної особи та упродовж короткого проміжку часу відчужена ФГ «Сім`я 2019», є висока вірогідність можливої передачі земельної ділянки з кадастровим номером :05:005:0009 третім особам, її відчуження, зміни конфігурації (об`єднання, поділу), вчинення інших дій, які можуть утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду про повернення земельної ділянки державі.

На підставі наведеного, з метою забезпечення виконання рішення суду про повернення земельної ділянки державі, перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури вважає за необхідним вжити інших видів заходів забезпечення позову.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно п. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

В зв`язку із розглядом справи за відсутності її учасників та на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється

Вивчивши доводи поданої заяви про забезпечення позову, перевіривши матеріали справи, суд приходить до висновку, що вказана заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача.

Відповідно до положень статей 150, 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити передбачені цим Кодексом заходи забезпечення позову.

Згідно з вимогами ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити, крім іншого, предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову, захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, ціну позову, про забезпечення якого просить заявник, інші відомості, потрібні для забезпечення позову У заяві можуть бути зазначені кілька заходів забезпечення позову, що мають бути вжиті судом, із обґрунтуванням доцільності вжиття кожного з цих заходів.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При цьому слід мати на увазі, що при розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та не встановлюється наперед результат розгляду справи по суті позову.

Пунктами 1, 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9 роз`яснено судам, що єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь - якої з осіб, котрі беруть участь у справі.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

При цьому забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін.

Як вбачається зі змісту заяви, частина земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства (площею 0,6640 га) передана ОСОБА_1 незаконно, оскільки вона знаходиться в межах гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський», у зв`язку з чим не могла надаватись в приватну власність для ведення особистого селянського господарства. Під час передачі у власність земельної ділянки законодавчо передбачена зміна цільового призначення земельної ділянки із природно- заповідного на сільськогосподарське призначення не проводилась.

Прокуратурою встановлено, що рішенням Хмельницької обласної ради № 7 від 28 жовтня 1994 року «Про розширення природно-заповідного фонду області» включено до складу природно-заповідного фонду області заказники місцевого значення, зокрема «Сахнівський гідрологічний», який знаходиться в заплаві р. Хомора, близько с. Сахнівці, Ізяславського району.

Також прокуратурою встановлено, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 22 жовтня 2019 року № 22-8199-СГ ОСОБА_1 надано у власність земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером :05:005:0009 для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, яка розташована за межами населеного пункту Сахновецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області.

На підставі даного наказу в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно ОСОБА_1 06 листопада 2019 року зареєстровано право власності на зазначену земельну ділянку (номер запису 34091674).

В подальшому, на підставі договору купівлі-продажу серія та номер 2559 від 20 листопада 2019 ОСОБА_1 вищевказану земельну ділянку продала Фермерському господарству «Сім`я 2019» (номер запису 34238315), що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Водночас, на думку позивача, передача вказаної земельної ділянки ОСОБА_1 відбулась з порушенням вищевказаних норм законодавства, оскільки вона частково знаходиться у межах гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський», а тому не могла надаватись в приватну власність для ведення особистого селянського господарства.

Зокрема, за результатами проведеної в межах кримінального провадження судової комплексної експертизи в складі експертизи з питань землеустрою, земельно-технічної та оціночно-земельної експертизи (висновок експерта від 31 серпня 2020 року № 1463/1465/2818-2837/20-26) встановлено, що земельна ділянка з кадастровим номером :05:005:0009 частково розташована в межах гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський», площа накладання 0,6640 га (п. 3 резолютивної частини висновку).

На підставі ухвали Хмельницького міськрайонного суду від 15 травня 2020 року накладено арешт на вищевказану земельну ділянку, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, незважаючи на це існує велика імовірність вчинення будь яких дій щодо перетворення, поділу, об`єднання даної земельної ділянки з іншими, зміни її цільового призначення, тощо. Це утруднить або зробить неможливим виконання рішення суду та повернення земельної ділянки природно- заповідного фонду до державної власності.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Враховуючи викладене, а також те, що спірна земельна ділянка незаконно набута у власність фізичної особи та упродовж короткого проміжку часу відчужена ФГ «Сім`я 2019», є висока вірогідність можливої передачі земельної ділянки з кадастровим номером :05:005:0009 третім особам, її відчуження, зміни конфігурації (об`єднання, поділу), вчинення інших дій, які можуть утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду про повернення земельної ділянки державі.

Таким чином, у даній справі вжиття заходів забезпечення позову першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури є виправданим цивільно-процесуальним заходом.

Наведене відповідає висновку, висловленому Верховним Судом у постанові від 13 грудня 2018 року за результатами розгляду справи № 587/225/18, який на підставі ч. 4 ст. 263 ЦПК України підлягає врахуванню судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Однак, позивачем не обґрунтовано у своїй заяві співмірності заходів забезпечення позову, які він просить застосувати, із заявленими позовними вимогами.

Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен, зокрема, з`ясувати обсяг позовних вимог, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, яка звернулась із заявою, позовним вимогам. При цьому, вжиті заходи забезпечення позову не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець, оскільки обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися майном може призвести до незворотних наслідків.

При обранні заходів забезпечення позову слід також враховувати необхідність збереження балансу прав і законних інтересів усіх учасників спірних правовідносин та інших осіб, не допускаючи використання заходу забезпечення позову у якості тиску на відповідача.

Крім того, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення, а також те, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення до нього позову може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Суд вважає, що заява першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури містить належне обґрунтування необхідності застосування саме таких видів забезпечення позову як заборона вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо вказаної земельної ділянки, яка належала ОСОБА_1 .

Тому, враховуючи, тривалість розгляду та складність даної справи, з метою недопущення можливих порушень прав інших осіб, суд вважає, що заяву першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою, здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Хмельницької обласної державної адміністрації про забезпечення позову слід задовольнити, накласти арешт на спірну земельну ділянку та заборонити вчинення реєстраційних дій щодо її перетворення, поділу, об`єднання з іншими земельними ділянками, розпорядження та зміни цільового призначення; заборонити державним кадастровим реєстраторам, які входять до складу Держгеокадастру та його територіальних органів вносити до Державного земельного кадастру будь-які відомості, які стосуються спірної земельної ділянки.

Такий вид забезпечення позову не порушує права користувача відповідної земельної ділянки, та є співмірним із заявленими позовними вимогами.

Застосовуючи даний цивільно-правовий захід, суд виходить зі змісту заяви першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури та принципу диспозитивності цивільного судочинства, передбаченого ст. 13 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 149-154, 157, 247 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Заяву першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :05:005:0009 площею 2 га та заборонити вчинення реєстраційних дій щодо її перетворення, поділу, об`єднання з іншими земельними ділянками, розпорядження та зміну цільового призначення; заборонити земельним кадастровим реєстраторам, які входять до складу Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (, вул. Народного Ополчення, буд. 3, м. Київ, 03151) та її територіальних органів, вносити до Державного земельного кадастру будь-які відомості, які стосуються земельної ділянки з кадастровим номером :05:005:0009.

Копію ухвали негайно направити для виконання до «Центру надання адміністративних послуг» виконавчого комітету Ізяславської міської ради та сторонам для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Хмельницького апеляційного суду через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом 15 днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складення повного тексту ухвали 20 травня 2020 року.

Суддя: О. С. Янішевська