Справа № 202/5690/20
Провадження № 2/202/518/2021
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

27 жовтня 2021 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючої судді Бєсєди Г.В.

за участю секретаря Варави А.В.

голови правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кристал по вулиці Янтарна 79 у м. Дніпропетровську» Кравченко В.М.

представника комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради Яріз О.А.

розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до голови правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кристал по вулиці Янтарна 79 у м. Дніпропетровську» Кравченко Вікторії Миколаївни, комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до голови правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кристал по вулиці Янтарна 79 у м. Дніпропетровську» Кравченко Вікторії Миколаївни, комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії.

Позовні вимоги мотивовані тим, що вони є власниками однокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 та споживачами водопостачання та водовідведення. За адресою: АДРЕСА_1 , відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 . Оплата за послуги водопостачання та водовідведення здійснюється ними безпосередньо на розрахунковий рахунок комунального підприємства «Дніпроводоканал». Заборгованість за послуги водопостачання та водовідведення відсутня. 27 вересня 2017 року відповідач незаконно відключила водопостачання до належної їм квартири та ігнорує усі звернення щодо відновлення водопостачання. Наголошували, що відповідач ОСОБА_3 своїми діями заподіяла їм матеріальну шкоду у розмірі 43 920 грн. та моральну шкоду у сумі 200 000 грн.

Представник голови правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кристал по вулиці Янтарна 79 у м. Дніпропетровську» Кравченко Вікторії Миколаївни надав відзив на позов, в якому зазначив, що голова правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кристал по вулиці Янтарна 79 у м. Дніпропетровську» ОСОБА_3 не перекривала водопостачання до квартири АДРЕСА_2 . Водопостачання у даній квартирі відсутнє саме через опломбування вентилю холодної води КП «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради, яке було здійснено 11.12.2019 року за особистою заявою ОСОБА_1 . Крім того, даним актом зафіксовано, що квартира знаходиться у антисанітарному стані, водопостачання у неї відсутнє. Наголошувала, що відповідач не є підприємством питного водопостачання та не може обмежити водопостачання до квартири позивачів.

Представником голови правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кристал по вулиці Янтарна 79 у м. Дніпропетровську» ОСОБА_3 подано заяву про зловживання позивачами своїми процесуальними правами на підставі п. 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, позов залишити без розгляду та судові витрати покласти на позивачів.

Представник комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради надав відзив на позовну заяву в якому зазначив, що за адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок НОМЕР_1 , нарахування за послуги централізованого водопостачання та водовідведення проводилось на 2 особи згідно встановленими нормами та тарифами. 09.12.2019 року ОСОБА_1 звернулася з заявою про відсутність холодного водопостачання та опломбування вентиля. Згідно акту №03-555 від 11.12.2019 контролером був опломбований вентиль, нарахування за особовим рахунком НОМЕР_1 призупинено. З 09.12.2019 року плата за послуги централізованого водопостачання та водовідведення не здійснюється. Відповідно до акту обстеження № 018582 від 14.02.2020 року працівниками підприємства було виявлено, що квартира АДРЕСА_3 має окремий ввід холодного водопостачання з підвалу, вентиль подачі води у квартиру знаходиться у відкритому стані, (про що свідчать фото зроблені у підвалу приміщення). Наголошували, що позивачі не надали суду доказів на обґрунтування своїх вимог.

Представник позивачів надав заяву про розгляд справи без їх участі.

ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення позовних вимог.

Представник комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради заперечував щодо задоволення позовних вимог та зазначав, що позивачі не надають жодних доказів на підтвердження своїх вимог.

Суд, вислухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, вважає, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав.

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , на підставі свідоцтва про право власності на житло від 03 квітня 1995 року є власниками квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

09.12.2019 року ОСОБА_1 звернулася до комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради з заявою про відсутність холодного водопостачання та опломбування вентиля.

Згідно Акту №03-555 від 11.12.2019 контролером комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради був опломбований вентиль, нарахування за особовим рахунком НОМЕР_1 призупинено.

Відповідно до акту обстеження № 018582 від 14.02.2020 року працівниками комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради було виявлено, що квартира АДРЕСА_3 має окремий ввід холодного водопостачання з підвалу, вентиль подачі води у квартиру знаходиться у відкритому стані, акт був складений у присутності голови правління ОСББ Кравченко В.М. та ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Згідно акту МК ВП «Дніпроводоканал» від 26.10.2021 року за адресою: АДРЕСА_1 знято пломбу з вентиля холодної води.

Позивач, як сторона по справі, зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, відповідно до ст.81 ЦПК України.

Нормами ст.77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов`язок із доказування, оскільки ст.81 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні, так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

У матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які підтверджують, що в наслідок протиправних дій відповідачів у квартирі позивачів було відсутнє водопостачання.

Питання неприпустимості зловживання процесуальними правами учасниками судового процесу при розгляді цивільних справ, визначення судом та заміни належних відповідачів у цивільних справах, застосування судом заходів процесуального примусу та винесення окремих ухвал при розгляді цивільних справ врегульованіЦивільним процесуальним кодексом України(даліЦПК).

Так, згідно вимогст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Системний аналіз норм, визначених уст.44 ЦПК України, дозволяє зробити висновок, що в цивільному процесі зловживаннями процесуальними правами є дії безпосередньо здійснені (або не здійснені) у рамках розгляду справи та пов`язані із поданням скарги, заяви чи клопотання, або направлені на затягування і перешкоджання судового процесу та не стосуються дій учасників процесу поза межами даного процесу, навіть якщо припустити наявність опосередкованого причинного зв`язку між діями та судової справою.

Процесуальними діями суду у випадку встановлення зловживання процесуальними правами учасниками процесу визначено законодавцем відмова у прийнятті відповідних заяв, клопотань та скарг, та здійснення процесуального примусу на порушників.

Поняття та види процесуального примусу, який може бути застосований судом, визначено углаві 9 ЦПК Українита за змістом ст.143,144 ЦПК Українизаходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф.

Європейський суд з прав людини застосовує положення, передбачене ч.3ст.35 Європейської Конвенції з прав людини, де вказано, що суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на подання заяви.

Питання щодо наявності чи відсутності зловживання правом на подання заяви вирішується судом у кожному конкретному випадку окремо. Проте, за загальним правилом, яке міститься у справі «Миролюбов та інші проти Латвії» (рішення від 15 вересня 2009 року), про зловживання правом у розумінні п.3 ст.35 Конвенції, мова йде у тих випадках, коли поведінка заявника, яка явно не відповідає призначенню гарантованого Конвенцією права на звернення до Суду, порушує встановлений порядок роботи Суду або ускладнює належний перебіг розглядів справ. При цьому, Суд наголошує, що визнання заяви неприйнятною з мотивів зловживання правом на подання заяви є винятковим процедурним заходом (пункти 62, 65).

Зловживання правом - це особливий вид правової поведінки, який полягає у використанні особою своїх прав у недозволені способи, що суперечать призначенню права, внаслідок чого завдаються збитки (шкода) суспільству, державі, окремій особі.

Стримування зловживання правом - це боротьба не з самою поведінкою, а з конкретними проявами правової поведінки, що завдають шкоди суспільству й особі.

Так, у ст.17 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» від 04 листопада 1950 року № ETS N 005 «Заборона зловживання правами» передбачено, що «жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції».

Верховний Суд, визнаючи певні дії учасників процесу зловживанням процесуальними правами, часто зазначає, що ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на введення суду в оману, затягування розгляду справи, створення перешкод опоненту.

Заявляючи клопотання про визнання позивачів таким, що зловживають своїми процесуальними правами, відповідач посилається на те, що таким зловживанням з їх боку є подання до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська позову за відсутності предмета спору.

Звернення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до суду із позовом не свідчить про необґрунтованість дій позивачів, оскільки зазначене є їх правом, передбаченим процесуальним законодавством, а тому заява голови правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кристал по вулиці Янтарна 79 у м. Дніпропетровську» ОСОБА_3 про зловживання позивачами процесуальними правами задоволенню не підлягає.

Суд не приймає до уваги доводи позивачів, щодо перекриття кранів подачі води до їх квартири в підвальному приміщенні головою правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку « АДРЕСА_4 » ОСОБА_3 , оскільки наданий акт від 14.09.2021 року не містить зазначених відомостей, а містить відомості щодо розпломбування вентиля холодної води.

Факт звернення позивачів до правоохоронних органів не є доказом, що підтверджує протиправні дії відповідачів.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на позивачів.

Керуючись ст. ст. 12, 81, 259, 263, 265, 268, 273, 354 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до голови правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кристал по вулиці Янтарна 79 у м. Дніпропетровську» Кравченко Вікторії Миколаївни, комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду рішення в апеляційному порядку, якщо його не скасовано.

Повний текст рішення складено 01.11.2021 року.

Суддя: Г.В. Бєсєда