МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

справа №370/478/19

"19" травня 2021 р. Макарівський районний суд Київської області

у складі: судді Мазки Н.Б.

із секретарем Рибак О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Макарів Київської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в режимі відеоконференції за допомогою програми «Easycom» цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Дурицького Андрія Петровича, третя особа без самостійних вимог на стороні ОСОБА_2 ОСОБА_5 про визнання недійсними договорів,

в с т а н о в и в:

06.02.2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 про визнання недійсними договорів.

Ухвалою суду від 14.03.2019 року відкрито провадження по справі, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 24.06.2019 року розгляд справи продовжено в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання не з`явився позивач ОСОБА_1 Поштовий конверт з судовою повісткою на ім`я ОСОБА_1 повернувся до суду з відміткою від 08.05.2021 року працівника пошти про те, що адресат відсутній за адресою вказаною в позовній заяві.

Відповідно до вимог п.4 ч.8 ст.130 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, позивач ОСОБА_1 є особою, що належним чином повідомлена про час, місце розгляду справи, але до суду не з`явився, причини неявки не повідомив, заяву про розгляд справи у свою відсутність не надав.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Нікіташ С.П., будучи повідомленим належним чином про час, місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, заяви про розгляд справи у свою відсутність не надав.

Представник відповідачки ОСОБА_2 адвокат Левочко Я.А. заявив клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача.

Представник відповідачки ОСОБА_3 адвокат Шевченко І.В. просив задовольнити заявлене клопотання.

Суд заслухав думку відповідача ОСОБА_4 , який залишив на розсуд суду вирішення клопотання.

Судом встановлено, що 04.02.2021 року позивач ОСОБА_1 , його представник адвокат Нікіташ С.П., будучи повідомленими належним чином про час, місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили, заяви про розгляд справи у свою відсутність не надали, у зв`язку з чим слухання справи було відкладено на 19.05.2021 року.

Заслухавши думки учасників судового розгляду суд вважає, що клопотання про залишення позову без розгляду підлягає задоволенню за таких підстав.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з?явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез?явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд вважає, що неявка позивача в судове засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності.

Зміст принципу диспозитивності перш за все розкривається через положення хто хоче здійснити свої права, має сам потурбуватися про це.

Неявка позивача в судові засідання без поважних причин унеможливлює розгляд справи у розумні строки розгляду справи, з врахування дати звернення до суду. Крім того, таку процесуальну поведінку позивача суд розцінює як затягування без поважних причин розгляду даної справи.

Вказана позиція узгоджується з позицією ВС/КЦС у справі №310/12817/13 від 22.05.2019 року.

Зокрема, Верховний Суд зазначив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці висловлював правову позицію про те, що обмеження доступу до суду з метою запобігання зловживанню процесуальними засобами також загалом може визнаватися таким, що має легітимну мету (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Моннелл і Морріс проти Сполученого королівства.)

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує інтереси відповідача, який вимушений витрачати час, кошти, свою чи представника явку в судові засідання.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Процесуальна бездіяльність позивача не можете ставити під сумнів здійснення судом судочинства, а вирішення спору в такому випадку було б порушенням принципу диспозитивності.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Невиконання покладених на позивача обов`язків мають визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

За вищевикладених обставин, у зв`язку з відсутністю в позивача бажання бути представленим у судовому засіданні для надання суду належних пояснень та доказів на підтвердження предмету і підстав позову, та враховуючи вимогу чинного законодавства щодо збереження необхідного балансу прав сторін і дотриманням права відповідача отримати судове рішення, що ухвалене на підставі належних доказів, суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання.

Керуючись вимогами п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Дурицького Андрія Петровича, третя особа без самостійних вимог на стороні ОСОБА_2 ОСОБА_5 про визнання недійсними договорів.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в строк п`ятнадцять днів.

Ухвала складена 19.05.2021 року.

Суддя