Справа пр. №2-п/756/91/21
У Х В А Л А

29 жовтня 2021 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Шлапака Р.О.,

учасники справи:

представник заявника - Луценко В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 31 травня 2021 року у цивільній справі № 756/15849/15-ц за позовом акціонерного товариства "Альфа-Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 31 травня 2021 року у цивільній справі № 756/15849/15-ц за позовом АТ "Альфа-Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Свої вимоги заявник обґрунтовував тим, що заочним рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 31 травня 2021 року у цивільній справі № 756/15849/15-ц стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за кредитним договором від 19 лютого 2008 року № 490057012 (у редакції договору про внесення змін і доповнень до кредитного договору від 19 червня 2015 року б/н) у сумі 232907,15 грн.

Заявник ОСОБА_1 вказав, що він не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не отримував судових повісток про виклик у судові засідання, про ухвалення рішення йому випадково стало відомо з Єдиного реєстру судових рішень. Також зазначав, що позивачем в односторонньому порядку було незаконно збільшено відсоткову ставку за користування кредитом, що не було враховано судом під час ухвалення рішення, внаслідок чого сума заборгованості на думку заявника підлягає уточненню та перерахунку.

З цих підстав заявник просив суд поновити строк на звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 31 травня 2021 року у цивільній справі № 756/15849/15-ц та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Представник заявника в судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення підтримав, просив суд задовольнити заяву. Пояснив, що на цей час ОСОБА_1 звернувсядо суду з позовом до АТ "Альфа-Банк", в якому просить визнати неправомірними дії банку щодо збільшення відсоткової ставки. Також зазначив, що право вимоги за кредитним договором було відступлено ОСОБА_2 . Вказане, на думку заявника є підставами для скасування заочного рішення та має істотне значення для правильного вирішення справи.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, позивач про дату, час та місце розгляду справи повідомлений, про причини неявки в судове засідання представника суд не повідомив.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена, про причини неявки в судове засідання суд не повідомила.

Суд, заслухавши дослідивши матеріали справи, приходить до такого висновку.

За змістом ч. 4 ст. 223 ЦПК України та ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Заочним рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 31 травня 2021 року у цивільній справі № 756/15849/15-ц за позовом АТ "Альфа-Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за кредитним договором від 19 лютого 2008 року № 490057012 (у редакції договору про внесення змін і доповнень до кредитного договору від 19 червня 2015 року б/н) у сумі 232907,15 грн (т. 2, а. с. 246-250).

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причини, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналізуючи наведену законодавчу норму, суд вважає, що заочне рішення може бути скасоване судом лише за наявності сукупності двох обставин, зазначених у ч. 1 ст. 288 ЦПК України, а саме: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причини; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 74 ЦПК України (в редакції, чинній на день ухвалення судового рішення) судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Ч. 5 цієї ж статті визначено, що у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

З матеріалів справи вбачається, що судом надсилались судові повістки про виклик ОСОБА_1 та ОСОБА_3 у судові засідання, призначені на 01 квітня 2021 року та 31 травня 2021 року за їх зареєстрованим місцем проживання (а. с. 227, 228, 235, 236).

У ході розгляду справи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не повідомляли суд про зміну свого місця проживання або місцезнаходження, тому повістки про виклик до суду надсилались їм на зареєстрованим місцем проживання, а саме: ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 ; ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_2 . Поштові відправлення з судовими повістками про виклик до суду, надіслані за цими адресами, були повернуті до суду (а. с. 234, 237, 238).

Зважаючи на наведені обставини та ураховуючи положення ст. 128 ЦПК України, суд дійшов висновку, що повістки про виклик відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у судові засідання, призначені на 01 квітня 2021 року та 31 травня 2021 року, вважаються доставленими їм.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причини, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналізуючи наведену законодавчу норму, суд вважає, що заочне рішення може бути скасоване судом лише за наявності сукупності усіх обставин, зазначених у ч. 1 ст. 288 ЦПК України, а саме: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд вважає, що докази, на які посилається ОСОБА_1 у своїй заяві про перегляд заочного рішення, не мають істотного значення для правильного вирішення справи з огляду на наступне.

Зокрема, судом з`ясовано, що рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 16 грудня 2020 року було відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 до АТ "Альфа-Банк" про захист прав споживача, визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити (https://reyestr.court.gov.ua/Review/96801428). А тому рішення банку про зміну відсоткової ставки за кредитом судом незаконним не визнано.

29 червня 2021 року між ОСОБА_2 та АТ "Альфа-Банк" було укладено договір про відступлення права вимоги № 25/06/21-А, згідно з умовами якого право вимоги за кредитним договором від 19 лютого 2008 року № 490057012 перейшло до ОСОБА_2 .

Зважаючи на те, що заміна кредитора у зобов`язанні відбулася після ухвалення судом заочного рішення у справі, вказана обставина не могла бути врахована судом при вирішенні справи.

Таким чином, докази, на які покликається заявник не мають істотного значення для правильного вирішення справи.

Наведене свідчить, що у даному випадку відсутня сукупність усіх підстав, наявність яких є необхідною умовою для скасування судом ухваленого ним заочного рішення.

За приписами ч. 3 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Проаналізувавши обставини справи, суд вважає причини пропуску заявником строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 31 травня 2021 року у цивільній справі № 756/15849/15-ц за позовом АТ "Альфа-Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості поважними, а тому строк на подання заяви про перегляд заочного рішення слід поновити.

З огляду на вищевикладене, керуючись ст. ст. 280, 284, 287, 288 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 31 травня 2021 року у цивільній справі № 756/15849/15-ц за позовом акціонерного товариства "Альфа-Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 31 травня 2021 року у цивільній справі № 756/15849/15-ц за позовом акціонерного товариства "Альфа-Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що заочне рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Андрейчук

Повний текст ухвали виготовлено 03 листопада 2021 року.