Справа № 362/2268/18
Провадження № 2/362/130/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" жовтня 2021 р. Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Кравченко Л.М.,

з участю секретаря судового засідання - Яренко Н.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі територіальної громади Великосолтанівської сільської ради Васильківського району до Великосолтанівської сільської ради Васильківського району, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання недійсним рішення сільської ради, державних актів на право власності на земельні ділянки, визнання відсутнім права та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння,-

в с т а н о в и в:

У провадженні судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Кравченко Л.М. перебуває цивільна справа за позовом заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі територіальної громади Великосолтанівської сільської ради Васильківського району до Великосолтанівської сільської ради Васильківського району, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання недійсним рішення сільської ради, державних актів на право власності на земельні ділянки, визнання відсутнім права та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 27.06.2018 р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовом заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі територіальної громади Великосолтанівської сільської ради Васильківського району до Великосолтанівської сільської ради Васильківського району, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання недійсним рішення сільської ради, державних актів на право власності на земельні ділянки, визнання відсутнім права та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння.

Прокурор повторно в підготовче судове засідання не з`явився, повідомлявся про розгляд справи належним чином за адресою, зазначеною в позовній заяві.

Інші учасники справи в підготовче судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином, заяв про відкладення або слухання справи у його відсутності до суду не надходило.

Від представника відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 - ОСОБА_8 до суду надійшло клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою прокурора до суду.

Суд дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, в підготовче судове засідання, призначене на 08.06.2021 р., 04.08.2021 р., 13.10.2021 р., прокурор не з`явився, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, за адресою зазначеною позивачем в позовній заяві, що підтверджується та розписками.

Належних та допустимих доказів поважності причин неявки в підготовчі судові засідання, призначені на 08.06.2021 р., 04.08.2021 р., 13.10.2021 р., прокурором не надано.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Суд враховує, що закон створює рівні умови для осіб, що володіють правом звернення до суду, зобов`язавши суд повідомляти цих осіб про час і місце розгляду справи.

Суд прийняв вичерпні заходи для повідомлення сторін про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і захистити свої права.

За змістом ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права особа сама визначає обсяг своїх прав і обов`язків у цивільному процесі. Тому особа, визначивши свої права, реалізує їх на свій розсуд. Розпорядження своїми правами на розсуд особи є одним з основоположних принципів судочинства.

Враховуючи завдання судочинства, принцип правової визначеності, поширення загального правила, закріпленого в ЦПК України, відкладення судового розгляду у випадку неявки в судове засідання будь - кого з осіб, що беруть участь у справі, за відсутності відомостей про причини неявки в судове засідання не відповідало б конституційним цілям цивільного судочинства, що, у свою чергу, не дозволить розглядати судову процедуру в якості ефективного засобу правового захисту в тому сенсі, який закладений в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ст. ст. 7, 8 і 10 Загальної декларації прав людини і ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права.

Відповідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено вище, позивач в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про розгляд справи за адресами зазначеними в позовній заяві, неявка позивача має ознаки повторності, доказів щодо поважності причин неявки в судове засідання суду не надано.

Згідно висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі № 6-24063ск15, причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України (в редакції до 15.12.2017 р.) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, ураховуючи, що позивач, який не з`являється в судове засідання, має право на використання передбаченого законом права на процесуальне представництво в суді.

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За вищевикладених обставин суд вважає, що відповідно до вищезазначених вимог цивільного процесуального законодавства позов керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі територіальної громади Великосолтанівської сільської ради Васильківського району підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання, яким не надано будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин неявки, відповідно до яких суд міг би з`ясувати поважність причин такої неявки, та відсутність заяви про розгляд справи без позивача.

При цьому на підставі ч.2 ст. 257 ЦПК України суд роз`яснює, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись статтями 2, 13, 131, 223, 200, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі територіальної громади Великосолтанівської сільської ради Васильківського району до Великосолтанівської сільської ради Васильківського району, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання недійсним рішення сільської ради, державних актів на право власності на земельні ділянки, визнання відсутнім права та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів.

Суддя Л.М. Кравченко