ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-зз/753/51/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" травня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Сердюковій Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія «ЕЛ.ЕН.ГРУП» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Миргородська Наталія Григорівна, Акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_4 , про визнання договору купівлі - продажу квартири недійсним та скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію речових прав на нерухоме майно, суд -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі її представника ОСОБА_5 , діючою на підставі ордера адвоката про надання правової допомоги від 23 квітня 2021 року, на підставі статті 158 ЦПК України звернулась до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, накладених ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22 січня 2019 року на підставі поданої ОСОБА_2 заяви по вказаній справі шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , з підстав того, що наразі відпала потреба у дії вжитих судом заходів - накладеного ухвалою Дарницького районного суду м. Києва арешту на нерухоме майно - набуттям рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 06 січня 2021 року чинності, яким у задоволенні позовних вимогОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Миргородська Н.Г., АТ «Укрсоцбанк», ОСОБА_4 , про визнання договору купівлі - продажу квартири недійсним та скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію речових прав на нерухоме майно, відмовлено.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Заявник, інші заінтересовані особи в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце розгляду даного питання - рекомендованою поштою з повідомлення про вручення, розміщеним повідомленням на офіційному сайті судової влади (суду).

Питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Їх неявка не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову (ч.2 ст.158 ЦПК України).

Оскільки неявка вказаних осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову, суд вважає за можливе розглянути зазначене процесуальне питання за їх відсутності на підставі доказів, наявних у матеріалах справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

Суд, вивчивши клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, його обґрунтування, дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для його розгляду і вирішення по суті, враховуючи те, що потреба у дії вжитих судом за заявою позивача заходів забезпечення позову шляхом накладеного арешту на майно відпала, й з урахуванням того, що заходи забезпечення позову зберігають свою силу до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду, вважає за доцільне його задовольнити на підставі поданого заявником клопотання із наступних підстав.

Так, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22 січня 2019 року на підставі поданої ОСОБА_2 заяви судом вжиті заходи забезпечення позову по вказаній справі шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 95 - 96 том 1).

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 06 січня 2021 року, яким у задоволенні позовних вимогОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Миргородська Н.Г., АТ «Укрсоцбанк», ОСОБА_4 , про визнання договору купівлі - продажу квартири недійсним та скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію речових прав на нерухоме майно, відмовлено, яке залишено без змін відповідно до постанови Київського апеляційного суду від 07 квітня 2021 року, й, відповідно набуло чинності (а.с. 98 - 103 том 2), у зв"язку із чим відпала потреба у дії вжитих судом заходів - накладеного ухвалою Дарницького районного суду м. Києва арешту на нерухоме майно - набуттям рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 06 січня 2021 року чинності, застосовані судом заходи забезпечення позову скасовані не були, що є підставою для вирішення такого процесуального питання даною ухвалою.

Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи (ч.1 ст. 158 ЦПК України).

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи (ч.7 ст. 158 ЦПК України).

Відповідно до ч.6 ст.154 ЦПК України, якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження по справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову, відповідно до ч. 7 ст.158 ЦПК України, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини п`ятої статті 151 цього Кодексу, повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі.

Зважаючи на постановлене судом рішення суду по справі про відмову у задоволенні позовних вимог, яке набуло чинності, з урахуванням положення ч.6 ст. 154 ЦПК України є підстави для скасування заходів забезпечення позову, накладеного ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22 січня 2019 року, на підставі поданої заявником заяви цією ухвалою.

Підстав для відмови у задоволенні заяви судом не встановлено.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

На підставі вищевикладеного, з урахуванням Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» та, керуючись п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, ст. ст. 151, 154, 158 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія «ЕЛ.ЕН.ГРУП» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Миргородська Наталія Григорівна, Акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_4 , про визнання договору купівлі - продажу квартири недійсним та скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію речових прав на нерухоме майно, - задовольнити.

Заходи забезпечення позову, накладеного ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22 січня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія «ЕЛ.ЕН.ГРУП» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Миргородська Наталія Григорівна, Акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_4 , про визнання договору купівлі - продажу квартири недійсним та скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію речових прав на нерухоме майно,шляхом накладеного арешту на квартиру АДРЕСА_1 - скасувати.

Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцять днів з дня її проголошення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

Копію ухвали надіслати заінтересованим особам невідкладно після її оголошення для відома та заявнику для звернення до виконання.

СУДДЯ: