У Х В А Л А

28 січня 2021 року місто Київ

справа № 754/14373/19

апеляційне провадження № 22-ц/824/4298/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Головачова Я.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 26 листопад 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , товариства з обмеженою відповідальністю "Страхова компанія "Ю.Ес.Ай" про відшкодування майнової та моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ТОВ "СК "Ю.Ес.Ай" про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 26 листопад 2020 рокупозов ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 58 567 грн. 44 коп. та моральну шкоду в розмірі 5 000 грн. В іншій частині позову відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1 536 грн. 80 коп.

На вказане судове рішення ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга подана з пропуском строку, встановленого статтею 354 ЦПК України.

ОСОБА_1 порушує питання про поновлення цього строку.

Підстави пропуску строку на апеляційне оскарження, вказані скаржником в апеляційній скарзі, є поважними, а тому пропущений строк підлягає поновленню.

Разом з тим, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом, оскільки не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України, а саме: скаржником не сплачено судовий збір

Порядок сплати та розміри судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Так, відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги становить 2 826 грн. 49 коп.

Разом із тим, скаржник просить звільнити його від сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище. Вказує, що він є пенсіонером і розмір пенсії становить 3 636 грн. 49 коп., при цьому є одиноким батьком на утриманні якого перебуває малолітня дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до статті 136 ЦПК України та частини 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Умови за яких суд може звільнити від сплати судового збору визначені у статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Так, згідно з положеннями частин 1, 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд може своєю ухвалою звільнити сторону від сплати судового збору за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

На підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору скаржником подано: довідку виконкому Кагарлицької міської ради від 14 січня 2021 року про те, що на його утриманні знаходиться дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; довідку Кагарлицького управління соціального захисту населення № 23 від 14 січня 2021 року про те, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в управлінні і отримує державну допомогу як малозабезпечена сім`я; довідку Кагарлицького відділу обслуговування громадян управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 13 липня 2020 року про те, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в управлінні з 20 жовтня 2019 року та отримує пенсію за віком в розмірі 3 636 грн. 49 коп.; довідку про склад сім`ї від 14 січня 2021 року з якої убачається, що за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано дві особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 .

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) пункт 1 статті 6 Конвенції не вимагає від держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Разом з тим, там де такі суди існують, гарантії, що містяться у статті 6 Конвенції, повинні відповідати, зокрема, забезпеченню ефективного доступу до цих судів для того, щоб учасники судового процесу могли отримати рішення, яке стосується їх "цивільних прав та обов`язків" (рішення ЄСПЛ у справі "Гоффман проти Німеччини" ("Hoffmann v. Germany") від 11 жовтня 2001 року, пункт 65; рішення ЄСПЛ у справі "Кудла проти Польщі" ("Cudla v. Poland") від 26 жовтня 2000 року).

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі "Креуз проти Польщі" ("Kreuz v. Poland") від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату судового збору є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати

справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати судового збору заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі "Шишков проти Росії" ("Shishkov v. Russia") від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ "Kniat v. Poland" від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ "Jedamski and Jedamska v. Poland" від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Подані ОСОБА_1 докази на підтвердження неможливості сплати судового збору, з однієї сторони, дійсно дають підстави для висновку про незадовільний майновий стан скаржника.

Разом з тим, дослідивши матеріали справи, суд враховує і ту обставину, що скаржником подано лише ті докази, які підтверджують офіційні фінансові надходження від держави. При цьому ОСОБА_1 не надано відомості щодо наявності у нього рухомого та нерухомого майна, наявності відкритих у банках рахунках.

Крім того, звертаючись до суду з указаним позовом, ОСОБА_1 користувався правничою допомогою адвоката Клапчука Ф.П., що підтверджується наявним в матеріалах справи договором № б/н від 15 серпня 2019 року. Зі змісту вказаного договору убачається, що правнича допомога надавалась на грошовій основі. При цьому згідно додаткової угоди до цього договору, гонорар адвоката попередньо встановлено в розмірі 23 000 грн. (том 1 а.с. 150).

Враховуючи ту обставину, що ОСОБА_1 користувався платною правничою допомогою, його підпис на договорах свідчить про згоду з оплатою вартості адвокатських послуг, суд вважає, необґрунтованими доводи клопотання про звільнення від сплати судового збору при поданні апеляційної скарги на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 26 листопад 2020 року, а тому у його задоволенні слід відмовити.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 2 826 грн. 49 коп.

Судовий збір повинен бути сплачений на розрахунковий рахунок № UA0026010, отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101, код класифікації доходів бюджету 22030101, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998.

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати оригінал відповідної квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до вимог частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 127, 185, 356, 357 ЦПК України,

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду міста Києва від 26 листопад 2020 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення рішення Деснянського районного суду міста Києва від 26 листопад 2020 року залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений строк апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.В. Головачов