Провадження № 2-п/638/90/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю: секретаря судового засідання відповідача представника відповідача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Котик О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву представника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 адвоката Котик Ольги Олексіївни про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 липня 2017 року по цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк «Правекс-Банк» до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 липня 2017 року позовні вимоги публічного акціонерного товариства комерційний банк «Правекс-Банк» (далі ПАТ КБ «Правекс-Банк») задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 на користь ПАТ КБ «Правекс-Банк» заборгованість за кредитним договором б/н від 02 листопада 2006 року в розмірі 31 428,82 доларів США та судовий збір в розмірі 11 779,02 грн.

Представник відповідачів звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, в обґрунтування якої зазначив, що відповідачі не були належним чином повідомлені про розгляд справи, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення з зазначення про причини їх невручення. Про заочне рішення відповідачам стало відомо лише на стадії виконання судового рішення. Рішення є необґрунтованим, ухваленим з порушення норм матеріального та процесуального права. Під час ухвалення даного рішення судом не було всебічно та повно досліджено обставини справи, помилково зазначено, що кредитний договір без номера, у вступній частині рішення зазначено, що позов пред`явлено до ОСОБА_4 , проте в резолютивній частині рішення стягнуто заборгованість за кредитним договором солідарно з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 . В описовій частині рішення зазначена заборгованість в розмірі 33 816,00 доларів США, в резолютивній частині рішення стягнуто заборгованість в розмірі 31 428,82 доларів США. Допущено помилку в розмірі судового збору, відповідно до якої в описовій частині розмір судового збору становить 1 600,00 грн., в резолютивній частині 11 779,00 грн. Під час ухвалення рішення судом не було надано правову оцінку третейському застереженню, що міститься в кредитному договорі та договорі поруки. Також необґрунтовано не надано правову оцінку тому факту, що умови кредитного договору було змінено без надання поручителями відповідної згоди. Судом не було встановлено того факту, що на рахунку ОСОБА_4 були розміщенні грошові кошти в розмірі, достатньому для погашення кредиту, а також не враховані платежі, що були здійснені позичальником після звернення позивача до суду з даним позовом.

Представник позивача в судове засідання не з`явився про причину неявки суд не повідомив, про дату, час та місце судового засідання повідомлений своєчасно та належним чином, заяву про розгляд справи за його відсутності суду не подавав.

Представник відповідачів та відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні заяву про скасування заочного рішення просили задовольнити.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Неявка в судове засідання, належним чином повідомленого представника позивача, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду за відсутності останнього.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення відповідача ОСОБА_3 та представника відповідачів, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно із ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З аналізу вказаної норми ЦПК України вбачається, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а і те, що доводи заявника щодо обставин справи впливають на правильне вирішення справи. Лише за сукупності цих умов можна робити висновок про наявність підстав для скасування заочного рішення.

Наведені відповідачем та представником доводи щодо неналежного повідомлення відповідачів про судовий розгляд, суд вважає обґрунтованим, оскільки повернуте без вручення поштове відправлення не є належним способом повідомлення відповідача про розгляд справи.

Щодо доводів невідповідності змісту вступної, описової та резолютивної частини рішення, то суд дані доводи, в розумінні вимог ч.1 ст. 288 ЦПК України, не вважає правовою підставою для скасування заочного рішення, оскільки вони свідчать про наявність описок та арифметичних помилок в судовому рішення, які підлягають усуненню в порядку, передбаченому ст. 269 ЦПК України.

Також суд вважає недоведеними будь-якими належними доказами доводи представника відповідачів щодо наявності на рахунку ОСОБА_4 грошових коштів в розмірі, достатньому для погашення кредиту, зважаючи на що солідарне стягнення заборгованості за кредитним договором з інших відповідачів є необґрунтованим.

В обґрунтування доводів стосовно того, що судом під час ухвалення рішення не були враховані платежі, здійснені ОСОБА_4 в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором вже після звернення позивача до суду, відповідачем надано квитанції. Дослідивши зміст наданих квитанцій, суд дійшов висновку, що вони не є належними доказами, які доводять помилковість висновків суду щодо визначеного розміру заборгованості, що підлягає стягненню з відповідачів, та свідчать про неправильне вирішення справи, оскільки з наданих квитанцій вбачається, що платежі було здійснено у 2014 та 2015 роках, а позов подано до суду в червні 2016 року.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Суд зазначає, що доводи заявника в судовому засіданні про підстави скасування заочного рішення фактично зводяться до переоцінки доказів, які містяться в матеріалах справи та були предметом дослідження при ухваленні заочного рішення, а нових доказів для скасування заочного рішення заявником не надано, тому заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, interalia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст. 6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї.

У зв`язку з вищенаведеним, суд зазначає, що заявник не надав будь-яких доказів, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом при ухваленні заочного рішення, оскільки обґрунтуванням заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті, а тому в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 284,288 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 адвоката Котик Ольги Олексіївни про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 липня 2017 року по цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк «Правекс-Банк» до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Поволяєва