Справа №:755/607/21
Провадження №: 2/755/309/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"12" січня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гончарук В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровської районної у м. Києві Державної адміністрації, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скульська Тетяна Анатоліївна, Головне Територіальне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до Дніпровської районної у м. Києві Державної адміністрації, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скульська Тетяна Анатоліївна, Головне Територіальне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільний справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч. 1 ст. 187 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175-177Цивільного процесуального кодексу України.

Як зазначено у п 24. Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 « Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Як убачається із змісту позовної заяви, позивач, у зв`язку з відсутністю інших спадкоємців в якості відповідача вказує Дніпровську районну у м. Києві Державну адміністрацію, як орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Суд звертає увагу на те, що ч. 1 ст. 8 Закону України «Про столицю України - місто - герой Київ» визначено, що місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста, як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні в місті ради ( у разі їх утворення) та їх виконавчі органи.

Згідно ч. 1 ст. 9 даного Закону у місті Києві діють представницькі органи місцевого самоврядування - Київська міська рада, районні в місті ради (у разі їх утворення), які є юридичними особами.

Київська міська державна адміністрація є виконавчим органом Київської міської ради, яка паралельно виконує функції державної виконавчої влади, що є особливістю здійснення виконавчої влади в місті Києві (ч. 1 ст. 10.1 Закону України «Про столицю України - місто - герой Київ»).

З вищевикладеного слідує, що Дніпровська районна у м. Києві Державна адміністрація не є органом місцевого самоврядування.

За таких обставин, суд пропонує стороні позивача визначитися із належним відповідачем та надати відповідні позовні матеріали.

Зокрема Верховний Суд у свої правовій позиції (ВС/КЦС у справі № 352/382/18 від 30 квітня 2020р.) підкреслив, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Разом з тим, звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивач в прохальній частині позовної заяви просить суд зобов`язати Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Скульську Тетяну Анатоліївну відкрити спадкову справу за померлою ОСОБА_2 , та померлим ОСОБА_3 .

В свою чергу, позивачем у змісті позовної заяви не наведено належних та обгрунтованих доказів того, що третя особа приватний нотаріус порушує спадкові права позивача.

Окрім того, пред`являючи позов до суду позивачем в прохальній частині визначено дві позовних вимоги до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Скульської Тетяни Анатоліївни, як до третьої особи по справі, яка не заявляє самостійних вимог по суті спору.

Оскільки суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв`язків, то лише за умови зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 175 ЦПК України є підстави для відкриття провадження у справі.

Також згідно з чинним законодавством зазначення доказів, на підтвердження кожної обставини позову щодо порушення прав позивача є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Таким чином, з метою правильного та належного обґрунтування позову, з посиланням на нормативно-правові акти та відповідні закони України, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог, встановити предмет та підстави позову, конкретизувати спосіб захисту свого порушеного права у відповідності до вимог ЦК України, передбачений законом чи договором, або інший спосіб захисту прав, який не суперечить закону і який просить визначити у рішенні, сформулювати вірно, відповідно до ст. 16 ЦК України, позовні вимоги.

У разі виправлення недоліків зазначених в ухвалі суду, нову позовну заяву з додатками необхідно подати разом із копіями відповідно до кількості учасників процесу.

Згідно ч.ч. 1 та 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених устаттях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч. 3 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 2, 175-177, 185, 260 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровської районної у м. Києві Державної адміністрації, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скульська Тетяна Анатоліївна, Головне Територіальне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 10-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя