БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/61/21
Справа № 356/567/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.05.2021 року Березанський міський суд Київської області в складі:

Головуючого судді Лялик Р.М.

З участю секретарів Настич Н.А., Брунько А.В.

Представника позивача Литвиненка Р.С.

Представника відповідача Гонтар Г.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні Березанського міського суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я вчиненим кримінальним правопорушенням,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_4 про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я вчиненим кримінальним правопорушенням. Позовні вимоги обгрунтовує тим, що досудовим розслідуванням кримінального провадження № 0000148 від 17.09.2019 року, розглянутого Березанським міським судом Київської області (вирок від 21.05.2020 року, справа № 356/30/20, провадженя № 1-кп/356/28/20) встановлено, що 07.09.2019 року близько 10 годин 25 хвилин ОСОБА_4 зайшла на територію домогосподарства в АДРЕСА_1 , та, реалізуючи свій злочинний умисел, нанесла позивачу ряд ударів руками та ногами, внаслідок чого спричинила їй легкі тілесні ушкодження (висновок експерта № 76 Д від 13.12.2019 року). Відповідно до вказаного висновку експерта у ОСОБА_3 виявлено тілесні ушкодження у вигляді синців верхніх та нижніх кінцівок, садна обличчя та тулуба. Загалом було нанесено не менше шести ударів. Таким чином, відповідач своїми умисними та протиправними діями вчинила відносно позивача кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 125 КК України. За вказаний злочин ОСОБА_4 засуджена Березанським міським судом Київської області до покарання у виді штрафу в розмірі 850 гривень згідно вироку від 21.05.2020 року, який не оскаржувавася та набрав законної сили. Позивач вказує, що після заподіяння їй легких тілесних ушкоджень, що спричинили тривалий розлад здоров`я, вона неодноразово зверталася до різних лікувальних установ з метою отримання кваліфікованої медичної допомоги. Як стверджує позивач, окрім фізичної та матеріальної шкоди діями відповідача їй завдано і немайнових втрат, спричинених моральними стражданнями, які позначили негативні зміни у житті: щоденні думки та спогади про наслідки психотравмуючої події, страх можливого повторення подій, негативні переживання та спогади, потреба в униканні аналогічних обставин, тривога, емоційні та тілесні реакції при згадуванні, важкість виконання повсякденних обов`язків, переживання фізичних незручностей та психологічного дискомфорту, тимчасова відірваність від активного соціального життя, знижений та нестійкий настрій, порушення сну, емоційна напруга, нервозність, почуття образи, обурення, приниженої гідності, побоювання щодо майбутнього стану здоров`я. Наслідки події, що сталася, потягли за собою нераціональне витрачання життєвого часу (на лікування, проведення правових заходів), обумовили необхідність залучення значних фізичних, душевних та матеріальних ресурсів, дотепер вимагають компенсаторних можливостей задля їх подолання. У зв`язку із ушкодженням здоров`я, заподіяного вчиненням ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, ОСОБА_3 була завдана моральна шкода, яка полягала у фізичному болі та душевних стражданнях, моральних переживаннях, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя та інших негативних явищах. Розмір відшкодування заподіяних психологічних (моральних) страждань, враховуючи характер та обсяг фізичних, душевних, психічних страждань, характеру немайнових втрат визначений позивачем у розмірі 100 000 (сто тисяс гривень) 00 копійок. Відтак, ОСОБА_3 просить стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на її користь, завдану моральну (немайнову) шкоду, вчиненням відповідачем кримінального правопорушення, у розмірі 100 000 (сто тисяч) гривень 00 копійок.

В судовому засіданні представник позивача - адвокат Литвиненко Р.С. позов підтримав, посилаючись на підстави у ньому викладені. Додав, що ОСОБА_3 зверталась до приватних психологів, факт нанесення їй ОСОБА_4 тілесних ушкоджень підтверджується вироком суду, який набарав законної сили. Просив позовні вимоги задоволити в повному обсязі.

Представник відповідача - адвокат Гонтар Г.Д. проти задоволення позовних вимог у повному обсязі, тобто у стягненні з її довірительки 100 000 грн. у відшкодування моральної шкоди заперечила, посилаючись на те, що жодного доказу в обґрунтування саме такого розміру моральної шкоди суду не надано. Разом з тим, вказала, що відповідач ОСОБА_4 визнає позовні вимоги частково, а саме готова відшкодувати ОСОБА_3 моральну шкоду у розмірі 7 000 (сім тисяч) гривень 00 копійок.

Заслухавши, представника позивача, представника відповідача, дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України).

Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди, що передбачено п. 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, відповідачу надано право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи, що визначено ч. 2 ст. 23 ЦК України.

В силу приписів ч. 3 ст. 23 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Як визначено ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

В силу приписів ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Отже, при вирішенні спору про стягнення моральної шкоди до предмета доказування входять: наявність заподіяної позивачу шкоди, протиправність діяння відповідача, наявність причинного зв`язку між заподіяною шкодою і протиправним діянням відповідача. При цьому, кожна із вказаних обставин повинна бути підтверджена належними та допустимими доказами.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до частини 6 статті 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

З матеріалів справи вбачається, що 07.09.2019 року близько 10 години 25 хвилин ОСОБА_4 зайшла на територію домогосподарства ОСОБА_3 , яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з метою врегулювання триваючого конфлікту, пов`язаного з веденням господарства. У ході словесної сварки із ОСОБА_3 на ґрунті раніше виниклих неприязних відносин, у ОСОБА_4 виник умисел на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_3 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на заподіяння ОСОБА_3 тілесних ушкоджень ОСОБА_4 , усвідомлюючи , що її дії можуть завдати шкоду здоров`ю потерпілої, передбачаючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння, діючи умисно, нанесла два удари кулаком в праве передпліччя та два удари ногою у ліве коліно потерпілої ОСОБА_3 , після чого конфлікт припинився та ОСОБА_4 залишила домоволодіння потерпілої. Згідно висновку експерта №76Д від 13.12.2019 року, у ОСОБА_3 виявлено наступні тілесні ушкодження: синці на верхніх та нижніх кінцівках, садна обличчя та тулубу, які виникли від дії тупого твердого предмету(-тів), або при ударі об такий(-кі). Виявлені ушкодження відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що мають незначні скороминучі наслідки. Утворилися від дії тупого твердого предмету(-тів), яким могла бути рука, зжата в кулак або взута нога. Враховуючи характер, локалізацію, а також ступінь вираженості ознак загоєння вказаних тілесних ушкоджень термін їх утворення може відповідати даті та обставинам на які вказує ОСОБА_3 , під час проведення слідчого експерименту. Потерпілій було нанесено не менше 6 ударів або контактів.

Викладені вище обставини підтверджуються вироком Березанського міського суду Київської області від 21.05.2020 року, яким ОСОБА_4 визнано винною у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України та призначено покарання у вигляді штрафу у сумі 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень. Вказаний вирок 23.06.2020 року набрав законної сили (а.с. 6-7).

Таким чином, матеріалами справи підтверджується факт спричинення позивачу ОСОБА_3 легких тілесних ушкоджень відповідачем ОСОБА_4 .

Суд критично оцінює надану представником відповідача довідку за підписом директора КНП «Березанська міська лікарня Березанської міської ради» № 180 від 15.03.2021 року, з метою підтвердження того, що позивач ОСОБА_3 не зверталась до вказаної установи охорони здоров`я, оскільки з її вмісту вбачається, що адміністрація КНП «Березанська міська лікарня Березанської міської ради» інформує, що за медичною допомогою до вказаного закладу у період з 07 по 30 вересня 2019 року громадянка ОСОБА_3 , жителька АДРЕСА_1 , не зверталась, а в силу приписів ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (а.с. 61).

Згідно акту обстеження житлово-побутових умов від 15.02.2021 року, складеного депутатом Березанської міської ради Божок Т.В., при обстеженні домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено, що у ньому зареєстровані: ОСОБА_4 та її малоліній син: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який знаходиться на повному утриманні ОСОБА_4 . Також за вказаною адресою проживає без реєстрації ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , котра потребує стороннього догляду і який одноосібно здійснює ОСОБА_4 (а.с. 62).

Відповідно до довідки про доходи № 9 від 19.02.2021 року, виданої ОСОБА_4 в тому, що вона працює в КНП «Березанська міська лікарня Березанської міської ради» на посаді молодшої медичної сестри стаціонару, за період з липня 2020 року по грудень 2020 року включно, вона отримала дохід за виключенням аліментів у сумі 41321,46 грн. (а.с. 63).

Як вбачається з характеристики, наданої за місцем роботи, ОСОБА_4 сумлінно виконує свої обов`язки згідно посадової інструкції, з колегами та хворими ввічлива, спокійна, не конфліктна, сама виховує сина та доглядає хвору бабусю (а.с. 64).

У п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди)», роз`яснено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, тощо. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Так, судом з`ясовано, що позивачу дісно спричинено моральну шкоду, внаслідок вчинення відповідачем протиправних дій, встановлено наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням ОСОБА_4 та вину останньої в її заподіянні.

Суд приходить до переконання, що ОСОБА_3 підтверджено факт заподіяння їй ОСОБА_4 моральних страждань, втрат немайнового характеру, однак, суд не погоджується з грошовою сумою, у яку позивач оцінює заподіяну їй моральну шкоду.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається судом, виходячи з оцінки характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.Зокрема, враховує стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.

Отже, зважаючи на встановлені обставини справи, доводи сторін, керуючись засадами розумності, виваженості та справедливості, враховуючи висловлену в судовому засіданні представником відповідача позицію про часткове визнання відповідачем позовних вимог у розмірі 7000,00 грн., суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог та стягнення з ОСОБА_4 7000 (семи тисяч) гривень 00 копійок у відшкодування моральної (немайнової) шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я вчиненим кримінальним правопорушенням.

За змістом п. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року, судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи норму, встановлену ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відтак, з відповідача на користь держави підлягає стягненню 840,80 грн. судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 1167 ЦК України, ст.ст. 4- 5, 12, 49, 76-81, 89, 141, 206, 258-259, 263-265, 268, 352, 354-355 ЦПК України,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я вчиненим кримінальним правопорушенням, - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , на відшкодування моральної шкоди 7000 (сім тисяч) гривень 00 копійок.

В решті вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , на користь держави судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційну скаргу на рішення може бути подано до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Р. М. Лялик