05.01.2021 Єдиний унікальний № 371/736/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2021 року м. Миронівка

ЄУН 371/736/18

Провадження № 2/371/303/21

Миронівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Капшук Л.О.,

за участі секретаря судових засідань Сахненко О.М.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

АТ КБ «ПриватБанк» 11 червня 2018 року звернулося до Миронівського районного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій позивач заявив вимогу про стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором.

Позовні вимоги обґрунтовані тими підставами, що між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 20 серпня 2008 року укладено кредитний договір, на підставі якого відповідач отримав кредит у розмірі 500,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

У зв?язку з неналежним виконанням відповідачем зобов?язань за договором станом на 30 квітня 2018 року утворилася заборгованість у загальному розмірі 15700,07 грн, яка складається із заборгованості за кредитом у розмірі 397,46 грн, заборгованості по процентам за користування кредитом у розмірі 9704,66 грн, заборгованості за пенею та комісією у розмірі 4374,14 грн, штрафу (фіксована частина) у розмірі 500,00 грн, штрафу (процентна складова) у розмірі 723,81 грн.

Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області Поліщука А.С. від 12 липня 2018 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного провадження.

Відповідно до даних повідомлення Миронівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області № 1369/16.16-35 від 20 вересня 2018 року та доданої до нього копії актового запису про смерть № 9 від 22 січня 2014 року ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області у складі головуючого Поліщука А.С. від 11 жовтня 2018 року зупинене провадження у справі до залучення у справі спадкоємців.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, проведеним у зв?язку із закінченням повноважень судді Поліщука А.С. головуючим суддею визначено Капшук Л.О.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зокрема, за даними повідомлень Миронівської районної державної нотаріальної контори Київської області № 1269/01-16, № 1268/01-16 та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 53784130 ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа після його смерті не заводилась.

Відповідно до правил частини першої статті 254 ЦПК України, провадження у справі поновлюється ухвалою суду за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення.

В зв?язку з усуненням обставин, що зумовили зупинення провадження у справі, провадження у справі підлягає поновленню.

З огляду на те, що смерть відповідача настала до звернення позивача до суду з цим позовом та відкриття провадження у справі, провадження у справі необхідно закрити з таких підстав.

ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв?язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов?язки одного із суб?єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов?язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб?єктивного права або обов?язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Відтак, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи, в порядку статті 55 ЦПК України, можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Разом з тим, суд враховує, що залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги боржника за кредитним договором і вимоги до спадкоємців боржника мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить положення статті 49 ЦПК України щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмету позову.

За вказаних обставин, суд дійшов висновку, що справа підлягає до закриття на підставі статті 255 ЦПК України.

Як зазначено у Постанові Об?єднаної палати Касаційного Верховного суду від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16, провадження № 61-33766 сво18 (позов до померлої особи), якщо позов пред?явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 205 ЦПК України (в редакції 2004 року), відповідно до пункту 1 частини першої 255 ЦПК України ЦПК України в діючій редакції, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 чинного ЦПК України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 чинного ЦПК України, пункт 1 частини першої статті 205 ЦПК України 2004 року).

Тобто, за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини першої статті 255 ЦПК України (пунктами 1-7 статті 205 ЦПК України 2004 року), незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов?язаний закрити провадження у справі.

На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб?єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Суду стало відомо про смерть відповідача після відкриття провадження у справі, але до початку розгляду справи по суті.

За вказаних обставин, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідача цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу, тобто, що провадження по даній справі не підлягало відкриттю і справа за позовом до померлого ОСОБА_1 не підлягає розгляду у суді в порядку цивільного судочинства.

Зважаючи на те, що діючим законодавством України не передбачено судового врегулювання спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої припинено, відповідно до вимог статті 25 ЦК України, суд, на підставі пункту 1 частини 1 статті 255 ЦПК України, дійшов висновку про закриття провадження у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, оскільки позивач не позбавлений права, відповідно до статті 1281 ЦК України, звернутися до суду до спадкоємців, які прийняли спадщину, з окремим позовом.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Поновити провадження у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Закрити провадження у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Складення повного тексту ухвали відповідає даті її постановлення.

Суддя Л.О. Капшук

Згідно з оригіналом

Суддя Л.О. Капшук