Справа №705/1228/19
2/705/434/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2021 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Білик О.В.

за участю: секретаря судового засідання Остропольської О.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про визнання протиправними дії, бездіяльність та стягнення моральної шкоди,-

В с т а н о в и в:

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про визнання протиправними дії, бездіяльність та стягнення моральної шкоди.

11.05.2021 на адресу суду від представника Державної служби України з питань праці надійшло клопотання, якому представник відповідача вказує, що на підставі положень ч. 1 ст. 19 КАС України дана справа підлягає до розгляду Окружним адміністративним судом м.Києва, тому не підсудна Уманському міськрайонному суду Черкаської області.

В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином, шляхом направлення судової повістки за місцем проживання, що вказане у позові, однак рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення повернулися на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Про причини своєї неявки у підготовчі судові засідання позивач суду не повідомила, заяв про відкладення підготовчого судового засідання не подавала.

Відповідно до ч.ч.7,8 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

В підготовче судове засідання представник Державної служби України з питань праці не з`явився, на адресу суду від представника відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про проведення підготовчого судового засідання у її відсутність.

Відповідно до положень ст. 196 ЦПК України для виконання завдань підготовчого провадження у кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Як вбачається з матеріалів позову ОСОБА_1 звернулася із позовом до Державної служби України з питань праці про визнання протиправними дії, бездіяльність та стягнення моральної шкоди. В прохальній частині позову позивач просить визнати протиправними дії Державної служби України з питань праці щодо розгляду скарги ОСОБА_1 від 02.11.2018 до Міністерства соціальної політики України ОСОБА_3 ; зобов`язати Державну службу України з питань праці переслати лист ОСОБА_1 від 02.11.2018 до Міністерства соціальної політики України ОСОБА_3 за належністю; визнати протиправною бездіяльність Державної служби України з питань праці щодо перевірки порушення трудових прав ОСОБА_1 ; стягнути з Державної служби України з питань праці моральну шкоду в сумі 2000 грн.

Судова юрисдикція - це компетенція спеціально уповноважених органів судової влади здійснювати правосуддя у формі визначеного законом виду судочинства щодо визначеного кола правовідносин. Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Відповідно до вимог ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 19 ЦПК України унормовано, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Позовне провадження - це вид провадження у цивільному процесі, у якому розглядається спір про право цивільне, тобто спір, який виникає з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Наявність спору про право цивільне визначає і іншу характерну рису цього провадження - участь у ньому двох сторін - позивача та відповідача.

Пункт 2 ч. 1 ст. 4 КАС України передбачає, що публічно-правовий спір - це спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Частиною 5 статті 21 КАС України передбачено, що вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше вимоги про відшкодування шкоди вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, наведені приписи законодавства та встановлені їм відповідні правовідносини, суддя дійшов висновку, що спір підлягає вирішенню у порядку адміністративного судочинства, а провадження у даній цивільній справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 19, 200, п.1 ч.1 ст. 255 ЦПК України,

У х в а л и в:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про визнання протиправними дії, бездіяльність та стягнення моральної шкоди - закрити.

Роз`яснити позивачу, що з вказаними вимогами слід звертатись в порядку адміністративного судочинства.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути поданабезпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Білик