СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-п/759/12/21
ун. № 759/2922/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2021 року Святошинський районний суд м. Києва у складі

головуючого- судді Петренко Н.О.

за участю секретаря судових засідань Заставнюк А.О.

представник заявника ОСОБА_1

представник позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 03.02.2020року в справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

27.08.2020р. до Святошинського районного суду м. Києва звернувся представник відповідача ОСОБА_1 з заявою про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м.Києва від 03.02.2020р., в якій просив переглянути заочне рішення від 03.02.2020р. та скасувати заочне рішення суду та призначити до розгляду за правилами загального позовного провадження, поновити строк для подання заяви.

В обгрунтування заяви посилався на те, що 07.08.2020р. відповідач отримав рекомендованим листом копію заочного рішення. Ухвалою Святошинскього районного суду м. Києва відкрито провадження у справі та вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Оскільки справа розглядалася в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, то відповідач не отримував повідомлення суду про дату, час та місце судового засідання. Суддя прийняв рішення, виходячи з наданих позивачем доказів та не міг врахувати докази та позицію відповідача. Суд не встановив наявність вказаних коштів та як вони витрачались в інтересах сім`ї. Присудивши компенсацію позивачу за частину майна, при тому, що не було встанолено ряд обставин та не враховано, що саме обов`язок батька та матір утримувати неповнолітніх дітей, наявність вказаних коштів, джерела їх витрачання, наявність або відсутність спільних кредитів, тощо. Виходячи з такої логіки, можна просити взагалі половину всіх доходів одного з подружжя без врахування того, що кошти можуть витрачатись в інтересах сім`ї. Крім того, судом не було враховано договір купівлі-продажу домоволодіння, укладеного 01.08.2014р. про продаж позивачем спільного майна за адресою: АДРЕСА_1 за ціною 3 752 942 грн., якщо виходити з логіки рішення суду, то половина суми також підлягає стягненню з позивача, шляхом подання зустрічної позовної заяви.

В судовому засіданні представник заявника підтримав вказану заяву та просив скасувати заочне рішення суду.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти скасування рішення.

Дослідивши матеріали справи та вислухавши пояснення представника заявника, представника позивача, вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню.

Заочним рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 03.02.2020р. позов задоволено частково та стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 частину грошових коштів від продажу спільної сумісної власності подружжя у розмірі 251000,00 грн. та витрати з оплати судового збору в розмірі 2510,00 грн.

Відповідно до ч.3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення;2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно ст. 288 ЦПК України - заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Дослідивши матеріали цивільної справи суд встановив, що відповідач дійсно не приймав участь при розгляді справи та відсутні відомості щодо його повідомлення про день та час розгляду, вся кореспонденція поверталася за закінченням строку зберігання.

Однак, як вбачається із матеріалів справи за даними Реєстру територіальної громади м. Києва ОСОБА_3 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , яку ОСОБА_3 і вказує у заяві про перегляд заочного рішення суду.

Суд вважає, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії, судове рішення або судові повістки направлено судом рекомендованим листом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або прийняття певного судового рішення у справі.

Крім того, слід зазначити що ОСОБА_3 отримала копію заочного рішення саме рекомендованим листом за адресою на яку направлялася вся судова кореспонденція.

Заочне рішення підлягає скасуванню за наявності одночасно двох умов: якщо судом буде встановлено, що відповідач, тобто заявник, не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які посилається відповідач (заявник у цьому провадженні) мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідачем не надано суттєвих доказів, які б могли вплинути на зміст рішення по суті, а що ж стосується наведених у заяві аргументів, то зважаючи на положення норм глави 1 розділу V ЦПК України ці обставини можуть предметом розгляду суду апеляційної інстанції.

Виходячи із вищевикладеного, суд не вбачає законних підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись: ст.ст.127, 287,288 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 03.02.2020року у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення коштів - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Суддя Н.О.Петренко