Справа № 643/8428/21
Провадження № 2-з/643/115/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2021 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Семенова Я.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Ципліцького Дмитра Олеговича про зустрічне забезпечення позову,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 в особі представника адвоката Ципліцького Д.О. звернулася до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову, в якій зазначила, що ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 19 травня 2021 року задоволено заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого напису нотаріуса. Просить вжити заходи зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Московського районного суду м. Харкова грошові кошти у розмірі 448 950 гривень протягом двох днів, з дня постановлення ухвали, в обґрунтування поданої заяви посилається, що у разі невжиття заходів зустрічного забезпечення, інтересам кредитора ОСОБА_1 буде заподіяна шкода.

Суд, вивчивши подану заяву та додані до неї матеріали, доходить висновку, що заява ОСОБА_1 в особі представника адвоката Ципліцького Д.О. про застосування зустрічного забезпечення позову не підлягає задоволенню через таке.

Так, ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 19 травня 2021 року було задоволено заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви, в якій ОСОБА_2 просив забезпечити позов, який він має намір подати, шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого напису № 349, виданого 02.03.2021 Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г.І. до набрання рішенням суду у цій справі законної сили.

26 травня 2021 року до суду подано клопотання про зустрічне забезпечення позову.

Метою зустрічного забезпечення є забезпечення позивачем відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову. Отже зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Порядок застосування та скасування зустрічного забезпечення закріплений у положеннях ст. 154, ст. 155 ЦПК України.

Норми ч. 5 ст. 154 ЦПК України визначають вимоги до зустрічного забезпечення. Так, заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

З огляду на формулювання норми ч. 1 ст. 154 ЦПК України за загальним правилом вимога до відповідача щодо зустрічного забезпечення є правом, а не обов`язком суду.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно з п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову, так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Як убачається з матеріалів заяви, докази на підтвердження відсутності реєстрації місця проживання (перебування) ОСОБА_2 , відсутності будь-якого належного йому майна на території України та його незадовільного фінансового стану матеріали заяви не містять.

В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 в особі представника посилається, що дії ОСОБА_2 направлені на заподіяння шкоди і інтересам кредитора ОСОБА_1 , позаяк на офіційному сайті ДП «Сетам» було опубліковано інформацію про проведення торгів предмета іпотеки квартири АДРЕСА_1 за початковою ціною 448 950,00 гривень, які мали відбутися 21 травня 2021 року. Учасниками було подано дві заявки на участь у торгах, однак ОСОБА_2 було подано заяву про забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого напису нотаріуса.

Також ОСОБА_1 зазначила, що вказана вище квартира була передана ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в іпотеку відповідно до укладеного іпотечного договору, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Малаховою Г.І. 21.03.2019 за реєстровим № 673 в забезпечення зобов`язання солідарних боржників згідно з договором позики, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Малаховою Г.І. 21.03.2019 за реєстровим № 671.

Відповідно до вказаного вище договору позики, договору про відступлення права вимоги за договором позики, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Клопотовою Л.Ю. 27 лютого 2020 року за реєстровим № 41, договір про відступлення права вимоги за іпотечним договором, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Клопотовою Л.Ю. 27 лютого 2020 року за реєстровим № 42, вказані солідарні боржники повинні повернути стягувачу ОСОБА_1 валютні цінності в натурі у розмірі 9640 доларів США не пізніше 21 квітня 2022 року.

Наразі в судах на розгляді перебувають цивільні справи щодо дійсності договорів позики та іпотеки, на підставі яких був виданий виконавчий напис, що оспорюється, а також розміру основної заборгованості, що вочевидь вказує на наявність спору про право щодо можливості звернення стягнення на предмет іпотеки та розміру заборгованості.

Під час розгляду заяви про забезпечення позову судом було встановлено, що на виконання спірного виконавчого напису приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Ярмоленком О. В. було відкрито виконавче провадження № 64789073, майно передано на реалізацію, електронні торги з продажу майна позивача призначені на 21 травня 2021 року.

Також матеріалами справи встановлено, що між сторонами виник спір щодо правомірності вчинення виконавчого напису нотаріусом, а відтак тимчасове обмеження реалізації права відчуження майна є співмірним зі заявленими вимогами та доцільним.

Тобто, проведення торгів з продажу спірного майна квартири АДРЕСА_1 до вирішення питань щодо безспірності заборгованості боржника, вирішення цивільних справ по суті, з урахуванням ухвал суду про забезпечення позову, постановлених 01 грудня 2020 року та 12 лютого 2021 року, заявником свідомо допускалась неможливість реалізації спірного майна.

Поряд з цим, відповідно до положень п. 1, п. 2 розділу IV Наказу МЮУ «Про затвердження Порядку реалізації арештованого майна» (надалі - Наказ) для участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок Організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком.

Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та забезпечує автоматичну можливість безперервної та безперешкодної реєстрації учасників. Організатор відповідальний за забезпечення такої можливості та підтримання цілодобової функціональності Веб-сайту.

За змістом п. 4, п. 5 розділу V наведеного вище Наказу електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з дев`ятої до вісімнадцятої години.

Переможцем електронних торгів визнається учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція (при звичайному перебігу торгів або через особливу ставку). Якщо один із учасників запропонував придбати майно за стартовою ціною і пропозицій щодо купівлі майна від інших учасників не надійшло, майно продається за стартовою ціною. Якщо до часу завершення електронних торгів не надійшло жодної цінової пропозиції, електронні торги вважаються такими, що не відбулися.

З огляду на наведене вище, сам факт реєстрації лоту у системі електронних торгів ДП «Сетам» не свідчить ані про факт продажу майна, ані про ціну, за яку відповідний лот буде реалізовано. У випадку відсутності пропозицій щодо купівлі майна чи відсутності зареєстрованих учасників торгів щодо продажу конкретного лоту торги, у відповідності до вище наведених норм, вважаються такими, що не відбулись.

Таким чином, посилання заявника на те, що призначені торги з продажу майна могли відбутись, а іпотечне майно ймовірно було б реалізовано за ціною, зазначеною заявником у заяві, є такими, що ґрунтуються на припущеннях, а відтак доводи заявника стосовно того, що вжиття заходів забезпечення позову за заявою ОСОБА_2 призвело до порушення її прав є необґрунтованими.

Більш того, суд звертає увагу, що проведення торгів з продажу спірного майна до вирішення спору між сторонами щодо безспірності заборгованості боржника, з урахуванням ухвал суду про забезпечення позову, постановлений 01 грудня 2020 та 12 лютого 2021 року, про існування яких заявнику було відомо, свідомо призвело до неможливості реалізації спірного майна.

Поряд з цим, суд зважає на те, що заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до набрання рішенням суду законної сили.

У даному випадку суд не вбачає підстав вимагати від позивача забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення), оскільки обставини, за яких суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення у відповідності до положень ч. 3 ст. 154 ЦПК України, відсутні.

Обставин, які б свідчили про необхідність обов`язкового зустрічного забезпечення позову, визначених положеннями ч. 3 ст. 154 ЦПК України, представник заявника не наводить.

З огляду на наведене, суд вважає, що обставини, визначені ч. 3 ст. 154 ЦПК України для застосування зустрічного забезпечення, відсутні, невжиття заходів зустрічного забезпечення не порушить прав заявника, а тому підстави для задоволення заяви відсутні.

З огляду на вище викладене, беручи до уваги предмет та підстави заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви, відсутність доказів завдання заявнику збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову щодо спірного нерухомого майна, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд доходить висновку про відмову у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 про застосування заходів зустрічного забезпечення позову.

Керуючись ст. 149-154, ст. 259, ст. 260, ст. 353, ст. 345 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Суддя: Я.Ю. Семенова