Справа № 357/5849/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" червня 2021 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. , розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника позивача адвоката Каленського Владислава Ігоровича про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В :

03.06.2021 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів.

Одночасно з позовною заявою подано заява про забезпечення позову, в якому просять вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на 1/2 частки квартир, яка належить ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) в житловому будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 103.

Обгрунтовуючи причини необхідності вжиття вказаних заходів, зазначав, що предметом спору по даній справі є стягнення безпідставно набутих грошових коштів у розмірі 185 690,00 грн. без урахування витрат на правову допомогу та витрат зі сплати судового збору, що додатково становить 19 504,90 грн. За даними Державної служби статистики в мережі інтернет середня заробітна плата штатних працівників у Київській області за місяць становить 13 908,00 грн. Загальна сума заборгованості, з урахування витрат на правовому допомогу і сплати судового збору становить 205 194,90 грн. Вказана сума є значною, оскільки середньому працівнику у місті Біла Церква доведеться перенаправляти майже 15 заробітних плат у повному розмірі на примусове виконання рішення суду, за наслідком вирішення справи по суті. Згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 259067779 від 31.05.2021, відповідачу належить 1/2 частки квартири, в житловому будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 103. Тому вважає, що існує досить висока ймовірність того, що відповідач може в будь-який момент здійснити відчуження спірного житлового будинку на користь інших осіб, що може значно утруднити або взагалі зробити неможливим виконання рішення суду. Крім того, даний вид забезпечення майна не може нанести шкоди відповідачу, оскільки не покликаний на заборону користування даним майном.

Згідно до ч.1 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу (ч.6 ст.153 ЦПК України).

Вивчивши матеріали справи, суд вважає наступне.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення безпідставно набутих грошових коштів у розмірі 185 690,00 грн., вказуючи, що відповідач безпідставно набула кошти, шляхом зняття з карткового рахунку відкритого на її ім`я.

Одночасно з позовною заявою подана заява про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту, яке належить відповідачу, враховуючи те, що відповідач може продати майно (1/2 частку квартири) на яке позивач просив накласти арешт, що може призвести до ускладенення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до рекомендацій викладених в п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9, зазначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно жо частини третьої статті 150 Цивільного процесуального кодексу України - заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

При цьому ухвалою про забезпечення позову не може вирішуватися спір по суті.

Забезпечення позову спрямоване проти несумлінних дій відповідача, який за час розгляду справи може приховати майно, продати, знищити чи знецінити його, тощо.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Суд, аналізуючи матеріали справи, вважає, що доводи щодо існуючого ризику невиконання чи ускладнення виконання рішення суду є не обґрунтованими, та не доведеними, оскільки не доведено, що між сторонами дійсно виник спір стосовно безпідставно набутих грошових коштів відповідачем та чи дійсно невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Крім того, докази подані заявником, не свідчать про те, що відповідач здійснює відповідні дії для реалізації майна на яке позивач просив накласти арешт, як забезпечення свого позову.

Враховуючи предмет даного позову, наведені заявником докази та обґрунтування заявлених вимог у заяві щодо забезпечення позову, суд дійшов висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.149-153, 260, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви представника позивача адвоката Каленського Владислава Ігоровича про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

СуддяМ. М. Бебешко