Справа № 2-57/99 Провадження № 2-во/274/21/21
03.06.2021 м.Бердичів
Суддя Бердичівського міскрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б. (далі - Суд), розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки у судовому рішенні,
В С Т А Н О В И В:
У провадженні Бердичівського районного суду Житомирської області перебувала цивільна справа №2-57/99 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл спільно нажитого майна.
07.04.1999 по даній справі ухвалено рішення, яким позовні вимоги задоволено частково:
- визнано право власності за ОСОБА_2 на 48/100 ідеальних долей будинку АДРЕСА_1 , виділено йому з времянки Б-1 та недобудованого жилого будинку А-1 приміщення 1-2, вартістю 994 гривні, 1-3 - вартістю 548 гривень, 1-4 - вартістю 1391 гривня, погріб під приміщенням 1-3 - вартістю 478 гривень, приміщення 1-1 - вартістю 1832 гривні, 1-2 - вартістю 3301 гривня, 54 частину сараю Г- вартістю 990 гривень, всього на суму 9729 гривень, що на 43 гривні більше рівної частки в спільному майні;
- визнано право власності за ОСОБА_1 на 50/100 ідеальних долей будинку АДРЕСА_1 , виділено їй з времянки Б-1 та недобудованого жилого будинку А-1 приміщення 1-1 - вартістю 881 гривня, 1-5 - вартістю 2480 гривень, тамбур 6-1 приміщення І - вартістю 361 гривня, погріб В-1 - вартістю 534 гривні, 54 частину сараю Г-1 - вартістю 990 гривень, приміщення 1-3 - вартістю 4202 гривні, всього на суму 9643 гривні, що на 43 гривні менше від рівної частини в спільному майні; - уборну Д-1 - вартістю 390 гривень, залишено у спільному користуванні;
- вирішено питання стягнення різниці в долях роздіденого майна та судових витрат.
27.05.2021 ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про виправлення арифметичної помилки у вищевказаному рішенні суду шляхом зазначення у резолютивній частині рішення розміру ідеальної частки, належної ОСОБА_2 "49/100 ідеальних долей будинку АДРЕСА_1 " та зазначення ідеальної частки, належної ОСОБА_1 - "51/100 ідеальна доля будинку АДРЕСА_1 ". В іншій частині рішення залишти без змін.
Обгрунтовуючи вимоги заяви, зазначає, що як слідує з резолютивної частини рішення судом здійснено поділ майна, до обсягу якого включено уборну Д-1, вартістю 390 гривень, що згідно експертного висновку БТІ становить 2/100 ідеальні частки домоволодіння. Проте, при записі розміру часток допущено арифметичну помилку, так як 48/100 та 50/100 в сукупності не становлять цілий об`єкт, а лише 98/100 ідеальні частки. Залишаючи уборну Д-1 у спільному користуванні та включивши її вартість до загальної вартості майна подружжя, суд фактично визначив вказану будівлю як 2/100 ідеальних частки зі спільного майна, які за змістом судового рішення є самостійним об`єктом, що не належать жодному зі співвласників догомогосподарства. Проте, це неможливо, оскільки уборна є господарською будівлею та складовою основної речі - житлового будинку. Вказане, як вважає заявник, свідчить про допущення арифметичної помилки у рішенні суду щодо розміру часток сторін у справі, які з урахуванням викладеного, мають становити 49/100 та 51/100 ідеальні частки відповідно (2/100 ідеальні частки, які припадають на уборну, розподіляються між співвласниками домоволодіння в рівних частинах по 1/100 так як вказаний об`єкт перебуває у спільному користуванні).
Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про виправлення арифметичної помилки в судовому рішенні, виходячи з наступного.
Згідно з ч.1 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.
Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень (ч.2 ст.269 ЦПК України).
Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п. 19 постанови від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. При цьому, слід наголосити, що опискою або арифметичною помилкою є описка або помилка технічного характеру.
Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.
Як вбачається з рішення Бердичівського районного суду Житомирської області від 07.04.1999, вирішуючи питання про розподіл спільно нажитого майна, за ОСОБА_2 визнано право власності на 48/100 ідеальних долей будинку АДРЕСА_1 ; за ОСОБА_1 - на 50/100 ідеальних долей будинку АДРЕСА_1 ; уборну Д - 1 - вартістю 390 гривень залишено у спільному користуванні сторін.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в рішенні Бердичівського районного суду Житомирської області від 07.04.1999 жодних арифметичних помилок, які можуть бути виправлені відповідно до положень ст.269 ЦПК України, допущено не було, оскільки судом вирішено питання щодо розподілу спільно нажитого майна, зокрема, й уборної Д-1, яка, як вже було зазначено вище, залишена у спільному користуванні.
Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про виправлення арифметичної помилки в судовому рішенні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.259, 260, 269 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки у судовому рішенні - відмовити.
Копію ухвали направити сторонам у справі.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.Б.Большакова