Справа № 309/2700/19
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2021 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді Бисага Т.Ю.

суддів: Джуги С.Д., Куштана Б.П.

за участі секретаря: Волощук В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , на ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 11 лютого 2021 року, головуючий суддя Сідей Я.Я., у справі за позовом ОСОБА_2 до ТзОВ «Кредитні ініціативи», треті особи: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Наталія Павлівна, приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Чіжмарь Сергій Іванович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович про визнання припиненим договору іпотеки та зняття заборони відчуження нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 11 лютого 2021 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без розгляду.

Заперечуючи ухвалу суду, Аннишинець М.В., який діє в інтересах ОСОБА_2 подав на неї апеляційну скаргу, в якій просить скасувати дану ухвалу, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, оскільки така постановлена з порушенням норм процесуального законодавства. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що судом першої інстанції зроблено помилковий висновок про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що стверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Від представника апелянта надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що буде приймати участь в розгляді справи Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області або про розгляд справи у його відсутності. Причини неявки суд вважає неповажними, оскільки представник надав перевагу участі в судових засіданнях в інших судах, а тому роглядає справу без участі сторін.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія приходить до наступного висновку.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та представник позивача без поважних причин повторно не з`явилися в судове засідання будучи належним чином повідомленими.

З такими висновками погоджується і апеляційний суд, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема: розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Законом передбачено баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з випадку неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно з ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду у випадку, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Встановлено, що справа перебуває в провадженні суду з серпня місяця 2020 року. Розгляд справи неодноразово відкладався через неявку позивача.

З матеріалів справи вбачається, що справа призначалась до розгляду, зокрема на: 27.10.2020 року, 17.11.2020 року, 11.01.2021 року та 11.02.2021 року.

27.10.2020 року позивач ОСОБА_2 та його представник в судове засідання не з`явилися. 27.10.2020 року представник позивача надіслав до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що приймав участь в засіданнях ТВК.

17.11.2020 року,11.01.2021 року позивач та представник позивача в судове засідання в чергове не з`явилися, надіславши до суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із запровадженням карантину.

11.02.2021 року позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилася. 10.02.2021 року представник позивача надіслав до суду аналогічну заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з продовженням карантину.

Відповідно до правових висновків викладених в постанові Верховного Суду від 22.05.2019 року в справі № 310/12817/13, провадження № 61-36375св18 процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Такі правові висновки викладені також в постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц та від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19.

Подані заяви представником позивача 27.10.2020 року, 17.11.2020 року, 11.01.2021 року та 11.02.2021 року про відкладення розгляду справи свідчать про обізнаність позивача та представника про розгляд даної справи на всі вищевказані дати, однак чотири разів поспіль представником позивача було подано заяву про відкладення розгляду справи, що свідчить про зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

Суд першої інстанції діяв в межах чинного законодавства, керувався процесуальними нормами щодо строків розгляду справи в суді першої інстанції, а позивач та представник не були позбавлені можливості взяти участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщенням суду відповідно до статті 212 ЦПК України, проте не скористалася своїм правом.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 15 жовтня 2020 року у справі №922/2575/19.

З врахуванням вищенаведеного, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для залишення заявленого позову без розгляду.

Доводи апеляційної інстанції не спростовують вищенаведених висновків суду, а тому не заслуговують на увагу.

З огляду на викладене, апеляційний суд вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування чи зміни не має.

За таких обставин, апеляційну скаргу, відповідно до ст.375 ЦПК України, слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст. 374, 375, 381-384ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , залишити без задоволення.

Ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 11 лютого 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови суду складено 14 травня 2021 року.

Головуючий

Судді