Березівський районний суд Одеської області
Справа № 494/55/21
Провадження № 2/494/305/21
28 травня 2021 року Березівський районний суд Одеської області у складі: головуючого - судді Дєткова О.Я.
при секретарі Твердун Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Березівка Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернувся з цим позовом до суду, посилаючись на те, що 17 вересня 2016 року Центральним районним відділом державної РАЦС м.Миколаїв за актовим записом №599 був зареєстрований шлюб з відповідачем, від якого мають малолітню доньку. Позивач вказав, що спільне життя з відповідачкою не склалося, вони перестали вести спільне господарство та фактично припинили шлюбні відносини з травня 2018 року, у зв`язку з чим просить розірвати шлюб та справу розглядати у його відсутності.
Відповідачка, яка належно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, однак своєю заявою від 20 січня 2021 року просить розглядати справу без її участі за наявними у справі матеріалами й позовні вимоги визнає.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що 17 вересня 2016 року Центральним районним у місті Миколаєві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області за актовим записом №599 був зареєстрований між сторонами шлюб (а.с.7 ).
Згідно ст.51 Конституції України та ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, а ст.105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Частиною 2 ст.3 СК України передбачено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
Встановлено, що сторони не проживають разом, не ведуть спільного господарства і не підтримують подружні відносини з травня 2018 року.
Як слідує з письмових пояснень позивача, причиною припинення шлюбно-сімейних відносин є те, що на протязі тривалого часу між ними відбувалися конфліктні ситуації та сварки, які негативно впливали на нього, родина фактично розпалася та зараз відповідачка проживає з іншим чоловіком. Через несумісність характерів та втрату взаєморозуміння щодо подальшої побудови сімейних відносин і спільного побуту, вважає що збереження шлюбу є неможливим.
Детально проаналізувавши й оцінивши мотиви розлучення, повно і всебічно з`ясувавши фактичні взаємини сторін-подружжя, та, приймаючи до уваги, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, а також те, що сторони тривалий час не проживають разом, суд дійшов висновку, що сімейний конфлікт між сторонами носить стійкий характер, їх шлюб розпався, причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими, і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить їх інтересам.
Відповідно до положень ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Зі змісту ст.113 СК України випливає, якщо шлюб розривається судом і в судовому засіданні подружжя не ставить питання про прийняття дошлюбного прізвища, то в резолютивній частині рішення суду у відповідності до вимог ст.13 ЦПК України про це не зазначається.
Відповідно до розяснень п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21 грудня 2007 року суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Керуючись ст.ст.12,13,81,89,264 ЦПК України, ст.ст.24,105,112,113 СК України,
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 17 вересня 1989 року Центральним районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану м.Миколаїв Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області за актовим записом №599, розірвати.
Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. а у разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно пункту 15 та підпункту 15.5 Розділу ХIII Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене удень його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач - ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_2 , місце реєстрації- АДРЕСА_2 . Місце фактичного проживання- АДРЕСА_3 .

Суддя: