Справа № 761/7482/20
Провадження № 2/761/1671/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2021 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді: Савицького О.А.,

при секретарі: ГорюкВ.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Служби безпеки України, Громадської організації «Громадське телебачення», третя особа, яка не заявляє позовних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування недостовірної інформації,

ВСТАНОВИВ:

05.03.2020 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до СБУ (далі - відповідач 1), ГО «Громадське телебачення»(далі - відповідач 2) про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування недостовірної інформації.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 радник голови СБУ ОСОБА_2 в ефірі «Громадське.ТБ» повідомив наступне: «В последние дни - вчера, сегодня в средствах массовой информации появились сообщения о том, что бывший глава Апелляционного суда Киева ОСОБА_1 является сотрудником ФСБ и он был офицером КГБ ССР. Честные офицеры ФСБ передали нам материалы из личного дела ОСОБА_1 - офицера КГБ ССР. Я хотел бы попросить, товарищ майор, можно вас? Покажу папку, которую мы получили. Я не знаю, видно это или нет. Я скажу, что 24 июня Генеральна прокуратура сообщила председателю Апелляционного суду Киева ОСОБА_1 подозрение о совершении тяжких уголовных преступлений, предусмотренных частью 2 ст. 376 и 375 Уголовного Кодекса - незаконное вмешательство в работу автоматизированной системы документооборота, вынесение судьей заведомо неправосудных судебных решений. Я открою эту папку, с разрешения главы Службы покажу вот эту фотографию. Видно? Спасибо.».

Оскільки, частина вказаної інформації, а саме:«…что бывший глава Апелляционного суда Киева ОСОБА_1 является сотрудником ФСБ и он был офицером КГБ ССР. Честные офицеры ФСБ передали нам материалы из личного дела ОСОБА_1 - офицера КГБ ССР.»є недостовірною та відповідно завдає шкодуйого діловій репутації,зачіпає честь та гідність, позивач вважає, що така інформація підлягаєспростуванню, а тому звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою від 25.03.2020 р. відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

04.08.2020 р. на адресу суду надійшов відзиввідповідача 2 на позов, у якому його представникпросив суд відмовити в задоволенні позовних вимог,а також застосуватипозовну давність.

25.08.2020 р. на адресу суду надійшов відзив представника відповідача 1на позов, у якому останнійвиклав свої заперечення щодо нього, а також заявив про застосування позовної давності.

27.08.2020 р. до суду надійшла відповідь на відзив відповідача2, уякій представник позивача виклав свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених стороною відповідача у відзивах заперечень.

Через канцелярію суду надійшли заперечення відповідача 2 на відповідь на відзив, у яких представник останнього виклав свої пояснення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів й мотиви їх відхилення.

Ухвала від 26.10.2020 р. закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити їх у повному обсязі.

Представник відповідача 1 в судовому засіданні заперечувавщодо задоволення позовних вимог у повному обсязі з підстав викладених у відзиві на позов.

Представник відповідача 2 в судовому засіданні, також проти позову заперечував, просив суд відмовити у його задоволенні з підстав викладених у відзиві.

Третя особа в судове засідання не з`явився, свого представника до суду не направив, про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином у встановленому законом порядку, причин неявки не повідомив.

Вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 радник голови СБУ ОСОБА_2 в ефірі «Громадське.ТБ» в своєму виступі повідомив, що «В последние дни - вчера, сегодня в средствах массовой информации появились сообщения о том, что бывший глава Апелляционного суда Киева ОСОБА_1 является сотрудником ФСБ и он был офицером КГБ ССР. Честные офицеры ФСБ передали нам материалы из личного дела ОСОБА_1 - офицера КГБ ССР. Я хотел бы попросить, товарищ майор, можно вас? Покажу папку, которую мы получили. Я не знаю, видно это или нет. Я скажу, что 24 июня Генеральна прокуратура сообщила председателю Апелляционного суду Киева ОСОБА_1 подозрение о совершении тяжких уголовных преступлений, предусмотренных частью 2 ст. 376 и 375 Уголовного Кодекса - незаконное вмешательство в работу автоматизированной системы документооборота, вынесение судьей заведомо неправосудных судебных решений. Я открою эту папку, с разрешения главы Службы покажу вот эту фотографию. Видно? Спасибо.».

Зазначені обставини підтверджуються відеозаписом на,доданомустороною позивача до позовної заяви, DVD-диску ефіру «Hromadske.tv» від ІНФОРМАЦІЯ_1 Крім того, представник ГО «Громадське телебачення» не заперечувала достовірність вказаного запису, а представник СБУ хоча і ставив під сумнів його достовірність, проте не надав будь-яких переконливих пояснень чи доказів на підтвердження свого сумніву, оскільки вказаний сюжет до даного часу перебуває у вільному доступі для користувачів мережі Інтернет.

Згідно зі ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Частиною 4 статті 32 Конституції України визначено, що кожному гарантується судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе.

Згідно з ч.1 ст. 201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; …, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством.

У відповідності до глави 22 ЦК України до особистих немайнових прав включені, зокрема, право на повагу до гідності та честі (стаття 297) та право на недоторканність ділової репутації (стаття 299). Гідність та честь фізичної особи, її ділова репутація є недоторканними (згідно із частиною другою статті 297 та частиною першою статті 299 ЦК України).

Фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. (згідно із частиною першою статті 275 ЦК України). Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі (ч.3 ст. 297 ЦК України). Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації (ч.2 ст. 299 ЦК України).

Разом з тим, відповідно до ст. 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або у інший спосіб - на свій вибір.

Зважаючи на ст. 1 Закону України «Про інформацію» під інформацією розуміють документовані або публічно оголошені відомості про події та явища, що відбуваються у суспільстві, державі та навколишньому природному середовищі.

Згідно з ч.1 ст. 277 ЦК Українифізична особа, особисті немайнові права якої порушені внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач, як на підставу для його задоволення, посилався на те, що інформація «…что бывший глава Апелляционного суда Киева ОСОБА_1 является сотрудником ФСБ и он был офицером КГБ ССР. Честные офицеры ФСБ передали нам материалы из личного дела ОСОБА_1 - офицера КГБ ССР.», яка стосується безпосередньо його особи, є недостовірною та завдає шкоду його діловій репутації, зачіпає честь та гідність, а тому підлягає спростуванню.

Судом встановлено з дослідженого в судовому засіданні запису ефіру «Hromadske.tv» від ІНФОРМАЦІЯ_1, що дійсно в прямому ефірі, на цей час вже колишній, радник голови СБУ ОСОБА_2 повідомив наступне: «В последние дни - вчера, сегодня в средствах массовой информации появились сообщения о том, что бывший глава Апелляционного суда Киева ОСОБА_1 является сотрудником ФСБ и он был офицером КГБ ССР. Честные офицеры ФСБ передали нам материалы из личного дела ОСОБА_1 - офицера КГБ ССР. Я хотел бы попросить, товарищ майор, можно вас? Покажу папку, которую мы получили ……... Я открою эту папку, с разрешения главы Службы покажу вот эту фотографию. Видно? Спасибо.».

З огляду напункт 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009 р. № 1, при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

При цьому сторона відповідача 1 -СБУ не надала доказів достовірності вказаної інформації, більше того матеріали справи містять лист-відповідь СБУ № 21С-1272/14 від 09.01.2020 р. на запит адвоката Сільницького І.В., в якому зазначається, що у СБУ будь-яких документів про ОСОБА_1 не виявлено, а отже відсутня й папка, яку демонстрував ОСОБА_2 підчас інтерв`ю, як матеріалиособової справи ОСОБА_1 - офіцера КДБ СРСР,що підтверджує недостовірність поширеної працівником СБУ інформаціїстосовно того, що ОСОБА_1 є співробітником Федеральної служби безпеки Російської Федерації та колишнім офіцером Комітету державної безпеки Союзу Радянських Соціалістичних Республік.

Відповідно до ч.5 п.15 вказаної постанови Пленуму Верховного Суду України, недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Згідно з пунктом 18 зазначеної постанови, обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.

За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та враховуючи, щопозивачем надано докази поширення оспорюваної ним інформації саме відповідачами, при цьому Службою безпеки України не надано доказів на підтвердження достовірностіпоширеноїїх працівником інформації, а тому суд приходить до висновку, що інформація повідомлена колишнім радником голови СБУ ОСОБА_2 у ефірі «Громадське.ТБ» ІНФОРМАЦІЯ_1, про те, що ОСОБА_1 є співробітником Федеральної служби безпеки Російської Федерації та колишнім офіцером Комітету державної безпеки Союзу Радянських Соціалістичних Республік є недостовірною.

Разом з тим, представники відповідачівзвернулися до суду із заявамив прядку статті 267 ЦК України, у яких просилизастосувати до позовних вимог сплив позовної давності.

Статтею 256 передбачено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 268 ЦК України, позовна давність не поширюється на вимогу, що випливає із порушення особистих немайнових прав, крім випадків, встановлених законом. При цьому, статтею 258 встановлено таке виключення, зокрема позовна давність в один рік застосовується, до вимог про спростування недостовірної інформації, поміщеної у засобах масової інформації.

Як роз`яснено у пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»від 27.02.2009 р. № 1, що для правовідносинзастосовуються загальні положення про початок перебігу та наслідки спливу позовної давності. Сплив без поважних причин позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі до винесення судом рішення, є підставою для відмови в позові.

З огляду на вищевикладене, враховуючи, що інформація була поширенаІНФОРМАЦІЯ_1у засобах масової інформації, а позивач звернувся з позовом до суду лише ІНФОРМАЦІЯ_2, тобто більше ніж через чотири роки з моменту поширення інформації, яку останнійпросить суд спростувати,при цьому він мав змогу дізнатися про існування такої інформації раніше, так як запис ефіру був розміщений ІНФОРМАЦІЯ_1 на відеохостингу «YouTube»ідо цих пір перебуває у вільному доступі для користувачів мережі Інтернет, проте стороною позивача доказів, які б слугували підтвердженням наявності поважних причин пропуску встановленого однорічного строку позовної давностісуду надано не було,тому суд вважає, що позивач звернувся з порушенням встановленого законом строку для звернення до суду, у зв`язку з чим відмовляє ОСОБА_1 в задоволенні поданого позову.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76-81, 133, 141, 259, 263-265, 268, 273, 352-355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позову до Служби безпеки України, Громадської організації «Громадське телебачення», третя особа, яка не заявляє позовних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування недостовірної інформації.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано, або після перегляду рішення в апеляційному порядку, якщо його не скасовано.

Суддя: