БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 361/1322/21
провадження № 2-о/361/84/21
РІШЕННЯ

Іменем України

20 травня 2021 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Петришин Н.М.,
за участю секретаря Площинської М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , заінтересована особа Подільський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення юридичного факту,-

в с т а н о в и в :

Зміст вимог, з якими звертаються заявник.

У лютому 2021 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшла вищевказана заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту. В обґрунтування заяви зазначають, що перебувають у зареєстрованому шлюбі. ІНФОРМАЦІЯ_1 у них в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства народився син ОСОБА_3 , який має із заявниками генетичну спорідненість. 09 грудня 2020 року сурогатна мати, ОСОБА_4 , надала свою нотаріально засвідчену згоду на запис заявників батьками новонародженого нею хлопчика. 11 грудня 2020 року Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) видано свідоцтво про народження вказаної дитини, в якому батьками записані: ОСОБА_1 (батько) та ОСОБА_5 (дівоче прізвище ОСОБА_6 ) ОСОБА_7 (мати). Проте, згідно законодавства ФРН, для оформлення їхніх батьківських прав щодо цієї дитини та реєстрації сина на території даної держави із урахуванням забезпечення якнайкращих інтересів дитини, необхідним є рішення компетентного суду України, яким було б встановлено юридичний факт їхньої (заявників) спорідненості з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки свідоцтва про народження дитини для визнання походження дитини від батьків недостатньо. Вищевикладене й стало підставою для звернення заявників до суду із вказаною заявою.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 березня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду (а.с. 148).

У судове засідання заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не з`явилися, про місце, час та дату розгляду справи повідомлялася належним чином. До початку судового засідання від їх представника адвоката Пелеха В.В. надійшло клопотання, в якому заявлені вимоги останній підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Також просив здійснювати розгляд справи за його відсутності.

Представник Подільського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) у судове засідання також не з`явився, про місце, час та дату розгляду справи повідомлявся належним чином. До початку судового направив листа, в якому просив здійснювати розгляд справи без участі представника відділу за наявними у справі документами та доказами, з урахуванням фактичних обставин справи.

Обставини справи, що встановлені судом.

ІНФОРМАЦІЯ_1 на 37 тижні вагітності ОСОБА_4 народила хлопчика вагою 3200 грамів, що підтверджується копією медичного свідоцтва про народження № 3430 від 08 грудня 2020 року, виданого КНП «Київським міським пологовим будинком № 2» (а.с. 40).

09 грудня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лавренюк С.М. посвідчено заяву ОСОБА_4 , в якій остання надала свою згоду на те, щоб батьками народженої нею ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві дитини чоловічої статі ОСОБА_3 , який народився в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства та має генетичну спорідненість з його генетичним батьком громадянином Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_1 та його генетичною матір`ю громадянкою Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_5 (дівоче прізвище ОСОБА_6 ), були записані ці особи, оскільки вони є генетичними батьками новонародженої дитини (а.с. 47).

Згідно заяви від 25 листопада 2020 року, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лавренюк С.М., зареєстрованої в реєстрі за № 5494, ОСОБА_4 ніколи в зареєстрованому шлюбі, як в Україні, так і за її межами, не перебувала та не перебуває в даний час (а.с. 48).

Генетична спорідненість дитини ОСОБА_3 з батьком ОСОБА_1 підтверджується довідкою про генетичну спорідненість батьків (матері чи батька) з плодом № 0212/1-20/2 від 02 грудня 2020 року, виданою Товариством з обмеженою відповідальністю «ВІОТЕХКОМ» (а.с. 38).

Із матеріалів справи установлено, що заявники перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, яке видане відділом РАЦС м. Асслар Федеративної Республіки Німеччина (а.с. 108-112).

11 грудня 2020 року Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зареєстровано народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис № 2753, та видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 , в якому батьком дитини записаний ОСОБА_1 , матір`ю ОСОБА_8 ), громадяни Федеративної Республіки Німеччини (а.с. 58).

Із копії Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 3 від 22 грудня 2020 року видно, що 11 грудня 2020 року за № 7 реєстратором Подільського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зареєстровано актовий запис № 2753 про народження ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві, Україна; відомості про батька: громадянин Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; відомості про матір: громадянка Федеративної Республіки Німеччини, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Підстава запису відомостей про батька: актовий запис про шлюб Е11/2019 від 23.05.2019 року, складений відділом реєстрації актів цивільного стану міста Асслар, Федеративної Республіки Німеччина (а.с. 41-44).

Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини.

За змістом частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з пунктом 5 частини 2 статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

За змістом статті 496 ЦПК України іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, іноземні держави (їх органи та посадові особи) та міжнародні організації мають право звертатися до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересів. Іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 1 статті 122 СК України визначено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

За змістом частин 2, 3 статті 123 СК України у разі перенесення в організм іншої жінки ембріона людини, зачатого подружжям в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, батьками дитини є подружжя. Подружжя визнається батьками дитини, народженої дружиною після перенесення в її організм ембріона людини, зачатого її чоловіком та іншою жінкою в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій.

Відповідно до статті 133 СК України якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

Враховуючи той факт, що в актовому записі № 2753 від 11 грудня 2020 року про народження, батьками дитини записані заявники, громадяни Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_1 та ОСОБА_9 ) ОСОБА_7 , слід дійти висновку, що за законодавством України вони являються батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що не потребує доказування.

Згідно із частиною 3 статті 8 Закону України «Про міжнародне приватне право» особи, які беруть участь у справі, мають право подавати документи, що підтверджують зміст норм права іноземної держави, на які вони посилаються в обґрунтуванні своїх вимог або заперечень, іншим чином сприяти суду чи іншому органу у встановленні змісту цих норм.

За змістом статей 65, 66 Закону України «Про міжнародне приватне право» встановлення та оскарження батьківства визначається особистим законом дитини на момент її народження. Права та обов`язки батьків і дітей визначаються особистим законом дитини або правом, яке має тісний зв`язок із відповідними відносинами і якщо воно є більш сприятливим для дитини.

Судом встановлено, що Верховний федеральний суд Німеччини у рішенні від 20 березня 2019 року у справі ХІІ ZB 320/17, на яке заявники посилаються у заяві, предметом розгляду якого було питання запису матір`ю в Німеччині саме особи, яка була записана такою у свідоцтві про народження в Україні відповідно до українського права, зробив такий висновок: «Запис в українському реєстрі про народження, а також видане на його підставі свідоцтво про народження, не є рішенням, яке може бути визнаним у розумінні § 108 Закону про провадження у справах сім`ї та з питань добровільної підсудності».

У ч. 1 § 108 Закону про провадження у справах сім`ї та з питань добровільної підсудності (визнання інших закордонних рішень) передбачено, що крім рішень у шлюбних питаннях, закордонні рішення визнаються без проведення будь-яких спеціальних процедур з їх визнання.

Згідно із пункту 6.9 розділу VI Сурогатне (замінне) материнство Порядку застосування допоміжних репродуктивних технологій в Україні, затвердженого наказом Міністерств охорони здоров`я України від 09 вересня 2013 року № 787, у разі народження дитини жінкою, якій в організм було перенесено ембріон людини, зачатий подружжям у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, державна реєстрація народження дитини проводиться за заявою подружжя, яке дало згоду на таке перенесення. У цьому разі одночасно з документом, що підтверджує факт народження дитини цією жінкою, подається заява про її згоду на запис подружжя батьками дитини, справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідчена, а також довідка про генетичну спорідненість батьків (матері чи батька) з плодом.

Відповідно до частини 1 статті 2, частини 1 статті 3 Конвенції ООН про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України № 789-ХІІ від 27 лютого 1991 року, держави-учасниці поважають і забезпечують всі права, передбачені цією Конвенцією, за кожною дитиною, яка перебуває в межах їх юрисдикції, без будь-якої дискримінації незалежно від раси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, політичних або інших переконань, національного, етнічного або соціального походження, майнового стану, стану здоров`я і народження дитини, її батьків чи законних опікунів або яких-небудь інших обставин. В усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

У рішеннях від 26 червня 2014 року у справі «Меннессон проти Франції» (скарга № 65192/11) та у справі «Лабассе проти Франції» (скарга № 65941/11) Європейський суд з прав людини конкретно визначив, що кожна країна має право заборонити сурогатне материнство на її території. Однак суд також визнав, що заборона сурогатного материнства не може негативно впливати на дітей, народжених у такий спосіб за кордоном. У цьому контексті суд висловив позицію, що країни, де сурогатне материнство заборонене, повинні визнати родинний зв`язок між дітьми, народженими від сурогатної матері за кордоном, та їхніми біологічними батьками, інакше буде мати місце порушення прав дітей на повагу до приватного та сімейного життя, гарантованого ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності, зокрема, свідоцтво про народження ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві, копію медичного свідоцтва про народження № 33430 від 08 грудня 2020 року, нотаріально посвідчену заяву сурогатної матері ОСОБА_4 про надання нею згоди зареєструвати в органах реєстрації актів цивільного стану заявників ОСОБА_10 та ОСОБА_11 дівоче прізвище ОСОБА_6 ) батьками зазначеної вище, народженої нею дитини, які є її генетичними батьками, враховуючи, що для встановлення юридичного факту щодо родинного зв`язку дитини, яка народилася шляхом використання допоміжних репродуктивних технологій, заявникам у справі, подружжю заявників для захисту своїх прав та інтересів їхньої дитини, іншим способом, крім встановлення рішенням суду України юридичного факту родинних відносин, є неможливим, суд вважає доведеним факт спорідненості дитини із заявниками, тому приходить до висновку про задоволення поданої заяви в повному обсязі.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 10, 13, 76, 89, 259, 263-265, 293, 315, 319 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в :

Заяву задовольнити.

Встановити факт того, що громадяни Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_1 та ОСОБА_9 є відповідно батьком та матір`ю ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Заявники: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса тимчасового місця проживання/перебування: АДРЕСА_1 .

НОМЕР_2 (дівоче прізвище ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса тимчасового місця проживання/перебування: АДРЕСА_1 .

Заінтересована особа: Подільський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), код ЄДРПОУ - 26089181, адреса місцезнаходження: вул. Борисоглібська, буд. 6, м. Київ, 04070.

Суддя Н.М. Петришин