ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1161/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" червня 2021 р.Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Заставенко М.О.,

судового засідання Долі М.А.,

за участі

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2020 ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернулась до суду з вказаним позовом, обґрунтовуючи його тим, що вонає співвласником квартири АДРЕСА_1 , в якій зареєстрований але не проживає відповідач - ОСОБА_2 (далі ОСОБА_2 , відповідач). Співвласниками квартири у рівних частках є ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 . Позивач та відповідач перебували у шлюбі з 09.08.2003 по 23.12.2019, шлюб розірвано рішенням суду, позивач та відповідач не є сім`єю. Відповідач більше року не проживає за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 07.10.2020 відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 16.12.2020 року закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги підтримала та пояснила, що відповідач у належній їй та третім особам квартирі не проживає ще з 2005. Вона з відповідачем уклала шлюб в 2003, після чого вони проживали однією сім`єю в даній квартирі 1,5 року, а згодом переїхали проживати в дачний будинок, де і фактично проживали на період шлюбу.

Відповідач у судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, відзив на позовну заяву до суду не подав, про причини неявки суду не повідомив, тому суд вважає за можливе розглянути справу у його відсутність на підставі наявних у справі доказів.

Інші учасники процесу у судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 подали до суду заяву, в якій заявлені позовні вимоги підтримали, та просили суд здійснювати розгляд справи у їхню відсутність.

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що власниками квартири АДРЕСА_1 являється позивач - ОСОБА_1 та треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 22.12.2004 року (а. с. 12).

Як вбачається із відомостей електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», в спірній квартирі зареєстрований відповідач ОСОБА_2 (а.с.29).

Рішенням суду від 20.11.2019 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано (а.с.14-17).

Як зазначає позивач, відповідач наразі не являється членом її сім`ї, в квартирі не проживає більше року, його особистих речей в квартирі немає, заходів щодо утримання квартири він не проводить.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 пояснила, що вона являється сусідкою позивача та третіх осіб, проживає в будинку АДРЕСА_3 орієнтовно з 1993 року, відповідача вона не бачила вже багато років, але знає, що він був чоловіком позивача. Зазначила, що наскільки їй відомо, вони і не проживали разом в даній квартирі, вже довгий час в квартирі проживає позивач разом з дітьми, де проживає відповідач їй невідомо.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 пояснив, що він є сусідом позивача і зазначив, що відповідач ніколи не проживав в квартирі АДРЕСА_1 .

Таким чином, відповідач, будучи зареєстрованим у квартирі, що належить позивачу та третім особам на праві власності, порушує її права та законні інтереси, як власника на свій розсуд володіти, користуватись і розпоряджатись належним майном.

Як зазначає ч.1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Частина 1 ст.319 ЦК України зазначає, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.97 відповідно до закону №475/97-ВР від 17.07.97 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст.16, 386, 391 ЦК.

Відповідно до положень ст. 405 ЦК України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом..

Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, враховуючи, що реєстрація відповідача порушує права позивача вільно користуватися та розпоряджатися свою власністю, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 необхідно визнати такими, що втратив право користування квартирою.

Разом з тим, враховуючи, що відповідач не є членом сім`ї позивача, більше року не проживає в квартирі АДРЕСА_1 , суд приходить до висновку, що позовні вимоги є правомірними, а отже підлягають задоволенню.

Судові витрати стягнути з відповідача на підставі ст. 141 ЦПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 16, 317, 319, 321, 383, 391, 405 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 81, 141, 265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 840,80 грн.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт № НОМЕР_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації - АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце реєстрації - АДРЕСА_1 .

Треті особи:

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса реєстрації - АДРЕСА_1 .

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_7 , адреса реєстрації - АДРЕСА_1 .

- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації - АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя М.О. Заставенко