Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2021 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді - Якимець О.І.,

секретаря судового засідання - Гайдай К.В.,

учасники справи:

представники позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - з`явилися,

представник відповідача ОСОБА_3 - з`явився,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди

в с т а н о в и в :

Стислий виклад позицій сторін.

Позивач ОСОБА_4 звернулася з позовом до відповідача ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири в розмірі: 24 025,00 грн - матеріальна шкода згідно незалежної оцінки майна; 3200,00 грн. - витрати, понесені для складання звіту про оцінку майна, 10 000,00 грн - відшкодування моральної шкоди; загалом 37 225,00 грн.

Позов обґрунтовано тим, що 01 листопада 2020 року внаслідок аварії, яка сталася в квартирі ОСОБА_5 за адресою в АДРЕСА_1 , відбулося залиття квартири ОСОБА_4 за адресою в АДРЕСА_2 , про що було складено Акт про залиття квартири та звіт про оцінку майнового збитку.

Відповідачем ОСОБА_5 було подано відзив на позов, у якому просить в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Відзив обґрунтовано тим, що позивачем не доведено доказів на підтвердження завданої їй шкоди та не доведено вини і протиправності поведінки відповідача. На думку відповідача, Акт про залиття квартири не відповідає вимогам підзаконного нормативного правового акту, який регулює складання, форму та зміст таких актів про залиття приміщень.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді від 06.01.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін у справі.

Судом у судовому засіданні 22 квітня 2021 року та 27 травня 2021 було здійснено допит свідків.

У судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги з тих підстав, що викладені в позовній заяві, просили задовольнити позов.

У судовому засіданні представник відповідача заперечував проти заявлених позовних вимог, з підстав, що викладені у відзиві на позов, просив відмовити у задоволенні позову.

Обставини справи.

ОСОБА_4 є власником квартири АДРЕСА_3 , житловою площею 29,60 кв.м., загальною площею 53,20 м.кв., що складається з двох кімнат, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 18.01.2006 № 31-С.

ОСОБА_5 зареєстрована у квартирі АДРЕСА_4 .

Тобто квартира відповідача знаходиться поверхом вище над квартирою позивача у багатоквартирному будинку по АДРЕСА_5 .

Позивач стверджує, що 01.11.2020 за адресою: АДРЕСА_2 , відбулося залиття квартири, внаслідок чого майну позивача було завдано збитків.

Позивач вищенаведене підтверджує Актом про залиття квартири вих. № 01/11 від 01.11.2020 (Акт про залиття).

З Акту про залиття квартири вбачається, що такий складено головою правління ЖБК «Верстат-6» ОСОБА_6 ,, свідками затоплення: мешканкою квартири АДРЕСА_6 ОСОБА_7 , мешканцем квартири АДРЕСА_7 ОСОБА_8 , мешканцем квартири 56 ОСОБА_9 , мешканцем квартири АДРЕСА_8 ОСОБА_10 , які підписали Акт про залиття.

Акт про залиття складено про те, що 01.11.2020 квартиру за адресою : АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_4 та в якій за пропискою мешкає її син ОСОБА_1 , було залито водою, починаючи з ванної кімнати внаслідок аварії, яка трапилася в квартирі на поверх вище № НОМЕР_1 , власником якої є ОСОБА_5 .

В Акті про залиття зазначено, що причина аварії невідома, мешканці квартири АДРЕСА_9 на момент аварії були відсутні, протягом 3-х місяців у цій квартирі проводилися ремонтні роботи. Внаслідок аварії в квартирі АДРЕСА_10 тими, що підписалися, були видимі ознаки затоплення ванної кімнати з побутовою технікою, та коридору квартири АДРЕСА_10 .

Надалі, за Договором між ОСОБА_1 та ПП «Аверті» про надання послуг з незалежної оцінки від 20.11.2020 року було складено Звіт про оцінку майна від 23.11.2020 та надано Висновок про вартість майна. рекомендований термін використання звіту - 1 рік.

Об`єкт оцінки - майновий збиток, що завданий гр.. ОСОБА_4 в результаті залиття квартири АДРЕСА_3 ; дата оцінки - 20.11.2020; дата огляду нерухомості - 20.11.2020.

Згідно Висновку про вартість майна: сума збитку, нанесеного гр. ОСОБА_4 в результаті пошкодження водою належного їй майна - оздоблення квартири АДРЕСА_3 , складає: 24 025,00 грн.

Свідок ОСОБА_6 є Головою правління ЖБК «Верстат-6» та підписантом Акту про залиття. Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні повідомила, що 01 листопада 2020 року до неї подзвонила позивачка і повідомила про протікання води в її квартирі. Вона в цей день зайшла в квартиру позивачки, побачила, що у квартирі дійсно протікає вода. Відповідача не було в той час вдома. У будинку перекрили водопостачання. Лише 4 листопада 2021 року вона була в квартирі відповідача, оскільки відповідач була на дачі. Свідок підтвердила, що вона підписувала акт про залиття, і що там на той момент вже були інші підписи.

Свідок ОСОБА_11 повідомив, що є мешканцем квартири АДРЕСА_11 . Пояснив, що 01 листопада 2020 року він не був у квартирі позивачки, був там через 1-2 дні, дійсно бачив сліди затоплення квартири водою, у квартирі вище не був жодного разу. Повідомив, що підписував якийсь документ, точну дату його підпису не пам`ятає, але повідомив, що він не підписував його 01 листопада 2020 року.

Предмет позову та характер спірних правовідносин.

Предмет позову: вимога про стягнення завданої матеріальної шкоди в розмірі 24 025,00 грн; стягнення моральної шкоди в розмірі 10 000,00 грн.

Нормативна підстава позову, вказана позивачем, - ст. ст. 22, 27, 280, 1166, 1192 ЦК України, положення Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затвердженими Постановою КМ України від 08.10.1992 № 572, положення Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76.

Слід зазначити, що стаття 27 ЦК України не регулює відносин з завдання моральної шкоди, як помилково зазначено у позові.

Спірні правовідносини стосуються завдання збитків та відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири.

Нормативне регулювання спірних правовідносин.

Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ст. 1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні враховувати, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Частиною 2 ст. 1166 ЦК України передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відсутність своєї вини відповідно до вимог ч.2 ст.1166 ЦК України має доводити саме заподіювач шкоди, а не позивач має доводити наявність вини відповідача, хоча він не позбавлений цього права.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду.

Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: шкода; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача; вина.

Відшкодування моральної шкоди врегульовано статтею 23 ЦК України.

Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Мотиви, з яких виходить суд, та оцінка доказів.

Основними доказами, на які покликається позивач на підтвердження своїх вимог, є Акт про залиття квартири від 01.11.2020 - на підтвердження факту залиття квартири саме відповідачем, та Звіт про оцінку майна - на підтвердження розміру збитків.

Порядок складання акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за №927/11207.

Відповідно п. 2.3.6 зазначених Правил, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4).

З додатку №4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що в Акті про залиття обов`язково описується, що трапилося і які наслідки (що залите, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено, чітко зазначається причини залиття (несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.) В акті повинен міститися висновок про те, хто заподіяв шкоду.

Крім того, з типової форми Акту про залиття вбачається, що такий складається комісійно, комісія складається з головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсара - сантехніка, представника організації, яка обслуговує внутрішньобудинкові системи водопостачання, представника власника будинку. Також з актом мають бути ознайомлені мешканці квартир, про що проставляється їх підпис внизу форми акту.

Разом з тим, наданий позивачем Акт про залиття не повністю відповідає вказаним встановленим вимогам до таких актів, зокрема, невідповідним є склад комісії та підписантів, відсутнє ознайомлення з Актом про залиття мешканців квартири АДРЕСА_9 .

Підписантами Акту про залиття зазначено про аварію в квартирі АДРЕСА_9 , однак позивачем суду не надано доказів, на підставі яких встановлено та якими підтверджується наявність «аварії» у квартирі АДРЕСА_9 , не деталізовано, що розуміється під «аварією» та на яких конструкціях, технічних елементах системи водопостачання така була виявлена та мала місце. Крім того, в Акті про залиття також зазначене формулювання, що «внаслідок аварії в квартирі АДРЕСА_10 », що свідчить про певні розбіжності в обставинах події.

З Акту про залиття не вбачається, які речі ушкоджено, стан трубопроводів у двох квартирах; не вбачається обстеження чи огляд вище розташованої квартири АДРЕСА_4 .

Доказів неправомірного втручання відповідачем та/абомешканцями квартири АДРЕСА_9 у санвузол, сантехнічний стан квартири, неправомірне, неправильне користування сантехнікою не подано.

Таким чином, Акт про залиття не підтверджує протиправності дій відовідача та його вини у завданні шкоди позивачу, не відповідає вимогам, встановленим до складання таких актів, та не містить всіх необхідних відомостей.

Позивач не звертався до суду з клопотанням про проведення експертизи про встановлення технічних причин завдання шкоди залиттям, причин та місця аварійної ситуації.

Звіт про оцінку збитку/майна не є первинним доказом на підтвердження технічних причин аварійної ситуації. Мета Звіту про оцінку та оціночної діяльності є оцінка величини майнового збитку, звіт про оцінку містить професійну думку оцінювача щодо вартості об`єкта оцінки. Крім того, суб`єктом оцінки не проводився огляд квартири АДРЕСА_4 , зокрема, на предмет встановлення причин залиття чи аварії, що вбачається з самого Звіту про оцінку.

Відтак, Звіт про оцінку майна є неналежним доказом на предмет підтвердження причин аварії та причин залиття, такий береться до уваги при встановленні розміру збитків.

Крім того, позивачем на підтвердження вимоги про стягнення моральної шкоди та заявленого розміру моральної шкоди не надано жодних доказів.

Частиною 1 ст.81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст.77 ЦК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ст.79 ЦК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Висновки суду.

Таким чином, суд вважає недоведеним завдання позивачу шкоди саме діями відповідача, у справі відсутні належні та достовірні докази на підтвердження причинового зв`язку між шкодою, завданою позивачу, та діями відповідача. Судом не встановлено сукупності умов, які утворюють склад правопорушення, що є підставою для відшкодування збитків.

Одночасно, суд з вищезазначених підстав вважає обґрунтованим відзив на позов.

Відтак, у позові про відшкодування майнової шкоди внаслідок залиття квартири слід відмовити за недоведеністю.

У зв`язку з недоведеністю завдання позивачу майнової шкоди діями відповідача, та відмовою у позові з цих підстав, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовної вимоги про стягнення моральної шкоди.

Розподіл судових витрат.

У відповідності до ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

У відповідності до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У відповідності до ч.2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі відмови в позові - на позивача.

У зв`язку з відмовою в позові, судові витрати позивача залишаються за позивачем.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 17, 76-81, 89, 259, 265, 273, 280-284, 354, пунктом 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, суд

у х в а л и в:

у позові ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди - відмовити.

Судовий збір, сплачений позивачем при зверненні до суду із позовом - покласти на ОСОБА_4 .

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Строк апеляційного оскарження може бути поновлено у відповідності до ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання - АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 );

відповідач ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_3 ).

Повне судове рішення складено та підписано суддею 01 червня 2021 року.

Суддя О. І. Якимець