ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/807/941/21 Головуючий у 1-й інстанції: Редько О.В.
У Х В А Л А

26 січня 2021 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі судді-доповідача Дашковської А.В., при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Мелітопольської місцевої прокуратури Запорізької області в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області, Мелітопольської міської ради Запорізької області на заочне рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 31 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області про визнання права власності на гараж, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 31 липня 2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним заочним рішенням суду, Мелітопольська місцева прокуратура Запорізької області в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області, Мелітопольської міської ради Запорізької області подала апеляційну скаргу.

За вказаною апеляційною скаргою не може бути відкрито апеляційне провадження у справі, оскільки не дотримано порядок оскарження заочного рішення.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно зі ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Статтею 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення у справі "Дія 97" проти України від 21 жовтня 2010 року).

Аналогічний висновок містяться в постанові об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року в справі № 361/161/13-ц (провадження № 61-37352сво18).

Порядок перегляду заочного рішення суду визначено главою 11 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

За змістом ч.4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

За приписами ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Тлумачення статей 284, 287, 288 ЦПК України свідчить, що оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення.

Аналогічний висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 14 червня 2018 року у справі №756/11925/16-ц та у постанові Верховного Суду від 30 серпня 2018 року у справі №183/6659/17.

Отже, зазначений порядок є спеціальним і представляє окрему стадію судового процесу, дотримання якої для відповідача є обов`язковим.

Статтями 284, 287 ЦПК України не передбачено оскарження відповідачем заочного рішення суду без попереднього розгляду судом першої інстанції заяви про перегляд заочного рішення.

Матеріали справи не містять доказів звернення відповідача із заявою про перегляд заочного рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 31 липня 2020 року.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 56 ЦПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб. У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

За приписами ч. 1 ст. 57 ЦПК України органи та інші особи, які відповідно до статті 56 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду.

Таким чином, оскільки, заочне рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 31 липня 2020 року оскаржено Мелітопольською місцевою прокуратурою Запорізької області в інтересах відповідача без звернення до суду першої інстанції із заявою про перегляд цього рішення, апеляційна скарга підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 284, 287, 288, 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Мелітопольської місцевої прокуратури Запорізької області в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області, Мелітопольської міської ради Запорізької області на заочне рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 31 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області про визнання права власності на гараж - повернути Мелітопольській місцевій прокуратурі Запорізької області.

Справу повернути до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя: А.В. Дашковська