Справа № 204/465/21
Провадження № 2/204/850/21

14 травня 2021 року м. Дніпро
Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська, у складі:
головуючого судді Приваліхіної А.І.,
за участю секретаря судового засідання Сокола Д.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог,
В провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини.
12 квітня 2021 року ОСОБА_1 до суду подано заяву про збільшення позовних вимог, в якій вона прохає позбавити відповідача батьківських прав щодо їх малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з ухиленням відповідача від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини.
В обґрунтування заяви зазначено, що після розлучення позивача та відповідача, їх спільна донька проживає з позивачкою, перебуває на її утриманні. Натомість відповідач у вихованні дитини участі не бере та не має бажання з нею бачитися, матеріально не підтримує. Всі питання по вихованню доньки позивачка вирішує самостійно без участі та підтримки відповідача. Грошові кошти на життєво важливі потреби дитини відповідач не надавав та не надає, на прохання позивачки надати дозвіл на поїздку дитини за кордон для оздоровлення ніяк не реагував. Оскільки відповідач не виконує батьківські обов`язки, вважає, що з метою встановлення найбільш сприятливого положення дитини та створення сприятливих умов для її розвитку, виховання, навчання тощо, відповідача слід позбавити батьківських прав.
У судовому засідання позивачка заяву про збільшення позовних вимог підтримала з підстав, зазначених у ній, прохала суд її прийняти до розгляду. Пояснення надали аналогічні тексту заяви.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.
Відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, з-поміж іншого, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.
Таким чином, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.
Приписами ст. 49 ЦПК України визначено процесуальні права та обов`язки сторін. Так, зокрема, сторони користуються рівними процесуальними правами:
1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу;
2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;
3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 49 ЦПК України, позивач має право до закінчення підготовчого засідання змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.
Такі ж правові позиції викладені в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 у справі № 923/1061/18, від 19 грудня 2019 у справі № 925/185/19 та від 23 січня 2020 у справі № 925/186/19.
Як вбачається з матеріалів цивільної справи № 204/465/21, за змістом позовної заяви в первинній редакції, позивачка просила суд стягувати з відповідача, на її користь, аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі ј частки з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 100% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову і до повноліття дитини. Після уточнення позовних вимог, позивачка їх доповнила вимогою, у наступній редакції: позбавити батьківських прав ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з ухиленням ОСОБА_2 від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини.
Крім того, в уточненій позовній заяві позивачкою збільшено коло учасників справи, а саме зазначено третьою особою Службу у справах дітей Чечелівського району Дніпропетровської міської ради.
Таким чином, збільшені позовні вимоги позивачки жодним чином не пов`язані, ані з предметом, ані з підставами позову в первісній редакції. При цьому збільшення позовних вимог позивачки є фактично поданням окремого позову із іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість розгляду поданої позивачкою заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 188 ЦПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.
Однак, таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.
Такий висновок викладений у постанові Верховного суду від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19.
Можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про збільшення розміру позовних вимог до вже поданого позову чинним Цивільним процесуальним кодексом України не передбачено.
Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що підстави для прийняття заяви про збільшення позовних вимог відсутні, а тому у її прийняті слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 49, 260-261, 353 ЦПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
У прийнятті заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Приваліхіна