ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8293/21
провадження № 2/753/6243/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" травня 2021 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно в порядку спадкування, визначення порядку користування земельною ділянкою, приватним будинком та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та будинком,

ВСТАНОВИВ:

до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно в порядку спадкування, визначення порядку користування земельною ділянкою, приватним будинком та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та будинком.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 753/8293/21 між суддями від 24 квітня 2021 року матеріали позову передано в провадження судді Шаповаловій К.В. Фактично справу передано судді 5 травня 2021 року.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в статтях 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до частини п`ятої статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається із позовної заяви, позивач у додатку до позовної заяви зазначає перелік документів, що долучаються до позову, проте, такі документи надіслані суду не були, до позовної заяви долучено лише копії ідентифікаційних номерів позивачів та копія квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивачі звернулись до суду із заявою про визнання права власності на земельну ділянку та вказали, що ціна позову становить 227000 грн., при цьому до позовної заяви не додано будь-яких доказів (документів) на підтвердження вартості земельної ділянки, право власності на яку просять визнати позивачі у сумі 227000 грн.

Частиною сьомою статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Оскільки позов заявлено двома позивачами до одного відповідача, то кожний з позивачів має сплатити судовий збір у розмірі пропорційно долі поданих кожним з них вимог, окремим платіжним документом. Разом з тим у позовній заяві зазначено, що витрати зі сплати судового збору поніс лише позивач ОСОБА_1 , в той же час суду не надано доказів того, що позивач ОСОБА_2 звільнений від сплати судового збору за законом.

Як вбачається із позовної заяви, позивачі ставлять вимоги про визнання права власності на земельну ділянку (майнова вимога) та про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та будинком (немайнова вимога).

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. Згідно із підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подання позову до суду становить 908 грн.

Проте позивачами до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору за позовну заяву немайнового характеру (при цьому треба враховувати, що кожним позивачем заявлено вимогу до відповідача про усунення перешкод у користуванні майном, а тому судовий збір за немайнову вимогу повинен бути сплачений кожним позивачем окремо, або подані докази, на підставі яких позивачі звільнені від сплати судового збору). Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

За нормою пунктів 1, 2 частини першої статті 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи 1) довіреністю фізичної або юридичної особи.

За нормою частини четвертої статті 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність". Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Згідно із частиною першою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Згідно з частиною сьомою статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 крім позивачів підписана також представником за довіреністю - адвокатом Сміленко А., проте в порушення приписів статті 177 ЦПК України до позовної заяви не долучено доказів на підтвердження повноважень представника позивача ОСОБА_1 .

Крім того, у позовній заяві не чітко визначений зміст позовних вимог. Зокрема, не зрозуміло за ким саме із позивачів вони просять визнати право власності на зазначене у позові нерухоме майно у порядку спадкування за законом - за ОСОБА_1 чи за ОСОБА_1 , право спільної сумісної чи часткової власності. Оскільки, одночасне визнання права власності за кожним із позивачів без визначення належної їм частки призведе до колізії при виконанні рішення суду, у разі задоволення позову.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, її слід залишити без руху і надати позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків, викладених в ухвалі суду.

Позивачем, усі документи, що будуть подаватись на виконання цієї ухвали суду, мають бути подані до суду у кількості, відповідно до кількості учасників справи (сторін).

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно в порядку спадкування, визначення порядку користування земельною ділянкою, приватним будинком та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та будинком - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків, викладених в ухвалі суду, та приведення позовної заяви у відповідність до вимог статей 175, 177 ЦПК України тривалістю 5 днів, перебіг якого обчислювати з дня вручення йому копії даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачу разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя К.В. Шаповалова