Справа № 628/56/21
Провадження № 2/628/282/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2021 року Куп`янський міськрайонний суд Харківської області

у складі: головуючого судді - Клімової С.В.,

при секретарі - Бавики Л.М.,

за участю: позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Габелко М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Куп`янську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства « Куп`янське лісове господарство», 3-тя особа: Державне підприємство « Куп`янське лісове господарство» в особі директора Вербицького Сергія Федоровича про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку, суд

ВСТАНОВИВ:

До Куп`янського міськрайонного суду Харківської області звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом до відповідача Державного підприємства « Куп`янське лісове господарство», 3-тя особа: Державне підприємство « Куп`янське лісове господарство» в особі директора Вербицького Сергія Федоровича, в якому з урахуванням уточнених позовних вимог, прохав, про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку.

Мотивуючи свої вимоги тим, що позивач був прийнятий та працював на посаді токаря 5-го розряду Державного підприємства « Куп`янське лісове господарство». В кінці жовтня 2020 року курівництво ДП « Куп`янське лісове господарство» поставили перед фактом позивача, що останньому або необхідно місяць працювати на посаді охоронця або звільнятися за власним бажанням. Бажаючи зберегти роботу позивач був вимушений працювати місяць листопад 2020 року на посаді охоронця. 01 грудня 2020 року позивач повернувся на основне місце роботи на посаду токаря, однак цього ж дня керівництво звернулося до нього з вимогою перейти на посаду охоронця або звільнитися за власним бажанням, на запропоновану відповідачем посаду позивач не погодився та категорично відмовився працювати на посаді охоронця. 03 грудня 2020 року, у зв`язку з поганим самопочуттям позивач знаходився на прийомі у лікаря про що повідомив керівництво на передодні. На роботу позивач прийшов о 09 годині 30 хвилин, однак на нього відразу почало тиснути керівництво з вимогою про звільнення за власним бажанням на що позивач відмовився, оскільки робота є його єдиним доходом. 04 грудня 2020 року після приходу на роботу позивачеві було вручено наказ про звільнення за прогул.

Позивач вважає, що його звільнення відбулося з порушенням вимог трудового законодавства, оскільки від нього не вимагалося пояснення щодо відсутності на роботі, а тому, вказаний наказ є безпідставним та незаконним, трудову дисципліну та посадові обов`язки він не порушував, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом. Також позивач просить відшкодувати за рахунок відповідача судові витрати у сумі 908 грн. сплачені при подачі позову до суду.

Відповідач Державне підприємство « Куп`янське лісове господарство», надали до суду відзив на позовну заяву, зазначивши, що наказом № 20-к від 06.02.2017 року ОСОБА_1 був прийнятий на посаду токаря 5-го розряду автотранспортного цеху Державного підприємства « Куп`янське лісове господарство», 28.12.2019 року наказом 193-к переведений токарем 5 го розряду Куп`янського лісництва. Відповідач зазначає, що посилання позивача щодо примушування останнього виконувати роботу охоронця є безпідставними, оскільки посади охоронців відповідно до наказів про прийняття на роботу зайняті та потреби в переведенні позивача, а більш в тому в примушуванні його виконувати іншу роботу у керівництва не було необхідності, дані доводи є безпідставними та необґрунтованими. Що стосується посилань позивача на те, що він повідомляв своє керівництво про відсутність на роботі з поважної причини, спростовується поясненнями самого позивача в яких останній вказує, що не зміг додзвонитися до безпосереднього керівника, щоб попередити про своє запізнення. Відповідач зазначає, що позивачу було запропоновано надати пояснення щодо відсутності на роботі, однак останній відмовився їх надавати про що було складено акт. Також відповідач зазначає, що довідка з лікарні була надана позивачем не 03.12.2020 року, а лише 07.12.2020 року. З журналу реєстрації амбулаторних хворих, який був наданий на письмову вимогу відповідача вбачається допис лікарем ОСОБА_3 , яка зафіксувала заднім числом факт прийому у лікаря, що не вважається доказом про поважність причини його відсутності на робочому місці, а тому є прогулом без поважних причин. Відповідач зазначає, що прийняте рішення є цілком законним і таким, що відповідає нормам КЗпП, у зв`язку з чим просить суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Позивач ОСОБА_1 надав до суду відповідь на відзив в якому зазначив, що відзив відповідача є необґрунтованим, відповідач в підтвердження своїх заперечень посилається на те, що посади охоронців відповідно до наказів про прийняття на роботу зайняті та потреби в переведенні позивача, а більш в тому в примушуванні його виконувати іншу роботу у керівництва не було необхідності, однак позивач не зазначає, що даний факт є доказом у відповідності до ст.. 76 ЦПК України, а являється лише фактом на який посилається позивач. Також зазначає, що повідомив свого безпосереднього керівника про запізнення на передодні, але через те, що був зайнятий і після 8 години ранку вирішив ще раз подзвонити керівнику та нагадати про свою відсутність та перепросити за те, що затримується у лікаря. Також позивач зазначає, що відповідач в обґрунтування свого відзиву посилається на те, що лікарем ОСОБА_4 було зроблено запис заднім числом, однак дане посилання не відповідає дійсності, оскільки з наданої відповідачем ксерокопії журналу вбачається, що запис зроблено саме 03.12.2020 року. Відповідач посилається на те, що позивач відмовився надати пояснення щодо поважності причини своєї відсутності протягом часу з 07 години по 9 годину 30 хвилин - це той час, протягом якого позивача дійсно не було на роботі, оскільки він був у лікаря. Свою позицію по даному питанню відповідач підтверджує актом складеним працівниками відповідача. Слід зазначити, що дані, які нібито встановлені актами викликають сумніви в своїй достовірності, оскільки всі ці люди працюють на відповідача, а відтак на них міг чинитись тиск з боку керівництва відповідача. Ця позиція підтверджується тим, що за такий короткий проміжок часу відповідачем було проведено таку велику кількість процедур щодо звільнення ОСОБА_1 , а саме: була написана доповідна записка, було складено акт про відсутність позивача протягом З годин 15 хвилин, було складено акт про відмову від надання пояснень, було складено подання до профспілкового комітету, було повідомлено всіх членів профспілкового комітету про засідання профспілкового комітету, було проведено засідання профспілкового комітету, було складено протокол засідання профспілкового комітету. Всі ці обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 умисне намагались звільнити з роботи.

До відзиву на позовну заяву відповідачем було додано погодження профспілкового органу на звільнення ОСОБА_1 відповідно до ст. 43 КЗпП України. Проте слід зазначити, що профспілковим органом також було порушено порядок надання згоди на звільнення ОСОБА_1 , що також свідчить про тиск роботодавця на своїх працівників.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЗУ «Про професійні спілки, їх права та гарантії», У випадках, передбачених законодавством про працю, виборний орган первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, розглядає у п`ятнадцятиденний термін обґрунтоване письмове подання роботодавця про розірвання трудового договору з працівником.

Відповідно до ч. 2 тієї ж статті подання роботодавця має розглядатися у присутності працівника, щодо якого воно подано. Розгляд подання за відсутності працівника допускається лише за його письмовою заявою. За бажанням працівника від його імені може виступати інша особа, у тому числі адвокат. У разі нез`явлення працівника або його представника на засідання розгляд заяви відкладається до наступного засідання у межах терміну, визначеного частиною першою цієї статті. При повторному нез`явленні працівника без поважних причин подання може розглядатися за його відсутності.

Слід зазначити, що профспілковий орган не повідомив ОСОБА_1 про власне засідання, а також не вислухав пояснення ОСОБА_1 з цього приводу, не відклав засідання в межах терміну, який передбачений ст. 39 Закону. Отже, відповідачем було грубо порушено права ОСОБА_1 ..

Відповідач зазначає, що профспілковим комітетом було усно викликано ОСОБА_1 на засідання профспілкового комітету, проте це є неправдою, яка нічим не підтверджується та підтверджуватись не може , оскільки цього просто не було.

Отже, всі доводи, викладені у відзиві на позовну заяву не відповідають дійсності, а отже не можуть слугувати для винесення законного, обґрунтованого та справедливого рішення тому позивач просить суд задовольнити позов.

Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 12 січня 2021 року позовна заява була залишена без руху та надано строк на усунення недоліків.

Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 26 січня 2021 року провадження по справі було відкрито та справу призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

В судовому засіданні позивач вимоги позову підтримав, та просив суд його задовольнити. Пояснив, що на роботі в ДП « Куп`янське лісове господарство», майстром було запропоновано позивачу перейти на посаду охоронця та попрацювати 2 місяця, а далі знову на основну роботу токарем. 03.12.2020 року звернувся до лікаря за станом здоров`я, про що повідомив майстра, на роботі був відсутній протягом 2 годин 30 хвилин про що приніс довідку. Наказ про звільнення йому вручили 14.12.2020 року. Також позивач зазначив, що перед звільненням керівництво наполягало на написання заяви про звільнення за власним бажанням на що позивач не погодився. На засідання профспілкового комітету його не викликали.

В судовому засіданні представник позивача вимоги позову підтримала, та просила суд його задовольнити, зазначивши доводи, що викладені у позовній заяві та у відповіді на відзив.

Представник відповідача ДП « Куп`янське лісове господарство»в судовому засіданні позов не визнала та просила суд відмовити в його задоволенні, підтримавши доводи викладені у відзиві. Зазначивши, що начальником відділу кадрів було проведено бесіду з позивачем щодо його запізнення на роботу. 03.12.2020 року майстром було надано доповідну записку про відсутність ОСОБА_1 на роботі протягом 3 годин 15 хвилин, факт відсутності ОСОБА_1 на робочому місці було зафіксовано рапортом. Керівник надав подання щодо звільнення ОСОБА_1 .. Крім того керівник викликав позивача на бесіду з профспілковим комітетом. Також представник відповідача пояснив, що повідомлення щодо засідання профспілкового комітету було передано ОСОБА_1 в усній формі, підпис щодо отримання повідомлення відсутній.

3-тя особа Державне підприємство « Куп`янське лісове господарство» в особі директора Вербицького Сергія Федоровичав судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, заперечує проти задоволення позовних вимог та просить суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Заслухавши позивача, представника позивача, представника відповідача, з`ясувавши думку 3-ї особи, дослідивши письмові докази по справі, судом встановлено наступне.

Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Так судом встановлені наступні фактичні обставини.

Так, наказом Державного підприємства « Куп`янське лісове господарство» № 189-к від 03 грудня 2020 року підтверджується факт звільнення ОСОБА_1 з посади токаря 5 го розряду Куп`янського лісництва за п. 4 ст. 40 КЗпП за прогул без поважних причин, з яким ОСОБА_1 був ознайомлений 14.12.2020 року ( а. с. 9).

Довідкою за № 55 від 03 грудня 2020 року наданою ВП « Куп`янська центральна міська лікарня» та затвердженою підписом лікаря Кириловою Л.М., підтверджується, що ОСОБА_1 , 45 років, адреса: АДРЕСА_1 , знаходився на амбулаторному прийомі у лікаря невропатолога з 03.12.2020 року по 03.12.2020 року з 08.00 години до 09 години 15 хвилин ( а. с. 12).

З копії трудової книжки серії НОМЕР_1 оформленої на ОСОБА_1 заповненої 22.06.1993 року, вбачається, що 03.12.2020 року ОСОБА_1 звільнено за п. 4 ст. 40 КЗпП за прогул ( а. с. 13-18).

Випискою по картковому рахунку № НОМЕР_2 відкритого на ім`я ОСОБА_5 , підтверджується, що 16.10.2020 року на його рахунок поступила зарплата аванс за жовтень 2020 року у розмірі 2 369,14 грн., 23.10.2020 року на його рахунок поступила зарплата премія за жовтень 2020 року у розмірі 500,00 грн., 06.11.2020 року на його рахунок поступила зарплата зарплата за жовтень 2020 року у розмірі 2 104, 97 грн., 17.11.2020 року на його рахунок поступила зарплата аванс за листопад 2020 року у розмірі 2 396, 74 грн., 03.12.2020 року на його рахунок поступила зарплата зарплата за листопад 2020 року у розмірі 2 104, 97 грн., 03.12.2020 року на його рахунок поступила зарплата остаточний розрахунок при звільненні за грудень 2020 року у розмірі 3 773, 38 грн., 04.12.2020 року на його рахунок поступила зарплата остаточний розрахунок при звільненні за грудень 2020 року у розмірі 156, 54 грн. ( а. с.30-31).

Поясненнями від ОСОБА_1 переданими резолюцією керівника установи до відділу кадрів 07.12.2020 року підтверджується, що ОСОБА_1 пояснив, що 03.12.2020 року о 07:00 годині був на прийомі у лікаря невропатолога ОСОБА_3 за гострою необхідністю за станом здоров`я. ОСОБА_1 пояснює, що декілька разів не міг додзвонитися до механіка попередити про запізнення з поважних причин. О 09 годині 30 хвилин ОСОБА_1 прийшов на робоче місце, коли зайшов в гараж то там знаходилися ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які підтвердять присутність ОСОБА_1 на робочому місці, пояснення датовані 07 грудня 2020 року ( а. с. 40).

Доповідною запискою наданою на ім`я директора ОСОБА_8 механіком ОСОБА_9 , підтверджується, що останній доводить до відома директора, що токар 5 розряду Куп`янського лісництва ОСОБА_1 був відсутній на роботі з 07:00 години до 10 години 15 хвилин, протягом 3 години 15 хвилин, доповідна датована 03 грудня 2020 року.

Поданням директора ДП « Куп`янський лісгосп» С. Вербицького до Голови Профкому ДП « Куп`янський лісгосп» Ю.О. Тіщенко від 03.12.2020 року, зазначається, що адміністрація ДП « Куп`янський лісгосп» в порядку ст.. 43 КЗпП України просить профком дати згоду на звільнення з роботи за п. 4 ст. 40 КЗпП України токаря 5 розряду Куп`янського лісництва ОСОБА_5 за відсутність на роботі 03.12.2020 року більше трьох годин без поважних причин ( а. с. 42).

Актом від 03.12.2020 року підтверджується, що 03 грудня 2020 року токар 5 розряду Куп`янського лісництва ОСОБА_1 був відсутній на роботі з 07:00 години до 10 години 15 хвилин без поважних причин, акт складено та підписано т.в.о. лісничого Куп`янського лісництва - О.О. Токарєва, механік Куп`янського лісництва ОСОБА_10 , бухгалтер Куп`янського лісництва ОСОБА_11 ( а. с. 43).

Актом від 03.12.2020 року підтверджується, що 03 грудня 2020 року о 12-00 год. у кабінет директора лісгоспу запросили токаря 5 розряду Куп`янського лісництва ОСОБА_5 , якому запропонували надати письмове пояснення з приводу відсутності його на роботі 03 грудня 2020 року з 07:00 години до 10 години 15 хвилин, акт складено та підписано механік Куп`янського лісництва ОСОБА_10 , головний економіст ДП «Куп`янський лісгосп» ОСОБА_12 , старший інспектор з кадрів ДП «Куп`янський лісгосп» Т.М. Бугайова ( а.с. 44).

Повідомленням від 03.12.2020 року за № 891 наданим заступником голови Профспілкового комітету ДП «Куп`янський лісгосп» Ю.О. Скадченко на ім`я директора ДП «Куп`янський лісгосп» Вербицького С.Ф. повідомляється, що профспілковий комітет ДП «Куп`янський лісгосп», розглянувши 03.12.2020 року на своєму засіданні подання директора ДП «Куп`янський лісгосп» від 03.12.2020 року за № 890 про надання попередньої згоди на звільнення токаря 5 розряду Куп`янського лісництва ОСОБА_5 через відсутність його на роботі більше трьох годин протягом робочого дня 03.12.2020 року без поважних причин ( а. с. 45).

Протоколом засідання профкому за № 9 від 03 грудня 2020 року зазначено, що на засіданні присутні ОСОБА_13 , - заступник голови профкому, ОСОБА_14 , ОСОБА_15 члени профкому. Порядок денний про надання згоди на звільнення токаря 5 розряду Куп`янського лісництва ОСОБА_5 за прогул. Слухали: Інформацію заступника голови профкому ОСОБА_16 , який повідомив, що токар 5 розряду Куп`янського лісництва ОСОБА_1 03.12.2020 року був відсутній на роботі протягом 3 год. 15 хв. без поважних причин. Адміністрація лісгоспу просить надати попередню згоду на звільнення ОСОБА_1 за прогул відповідно до п. 4 ст. 40 КЗпП України. Виступили: ОСОБА_14 надав згоду на звільнення за прогул без поважної причини ( відсутність на роботі більше трьох годин) 03.12.2020 року токаря 5 розряду Куп`янського лісництва Гончароова Сергія Васильовича. Ухвалили: дати згоду на звільнення за прогул без поважної причини ( відсутність на роботі більше трьох годин) 03.12.2020 року токаря 5 розряду Куп`янського лісництва ОСОБА_1 за п. 4 ст. 40 КЗпП України. Голосували за 3 члени профкому, проти - немає ( а. с. 46).

Запитом ДП «Куп`янське лісове господарство» за вих. № 07-20/1376 від 07.12.2020 року на ім`я керівника ВП « Куп`янської центральної міської лікарні» Пякішева А.А., зазначено, що ДП «Куп`янське лісове господарство» просить підтвердити перебування на прийомі у лікаря ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 03.12.2020 року та надати копії підтверджуючих документів ( а. с. 47).

Відповіддю КНП « Куп`янське територіальне медичне об`єднання» Куп`янської міської ради Харківської області за вих.. № 2722-02 від 30.12.2020 року, повідомляється, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 03.12.2020 року звернувся за медичною допомогою до відділення екстреної ( невідкладної) медичної допомоги ВП « КЦМЛ» КНП « КТМС». Після огляду лікарем невропатологом ОСОБА_3 був встановлений діагноз: Гостра дисциркуляторна гіпертонічна енцефалопатія IX I 67.8 ( згідно з міжнародною статистичною кваліфікацією хвороб МКХ 10). Дано рекомендації: призначено амбулаторне лікування, спостереження сімейним лікарем та лікарем невропатологом за місцем проживання.

З ксерокопії Журналу № 2/5 реєстрації амбулаторних хворих за 2020 рік початого 18.09.2020 р. закінченого 12.12.2020 р., вбачається, що міститься запис лікаря ОСОБА_3 за № 37 03.12.2020 року ПІБ пацієнта ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 код діагнозу IX I 67.8 ( а. с. 48-50).

З копію табелю робочого часу за грудень 2020 року вбачається, що за графою відмітки про явки та неявки за числами місяця ( години) на ім`я ОСОБА_1 містяться наступні відомості: 01 8 в, 02- 8 р , 03 - 4,85 р ( а. с. 51-52).

Повідомленням ДП «Куп`янське лісове господарство» за вих. № 07-20/1369 від 03.12.2020 року, підтверджується, що ДП «Куп`янське лісове господарство» повідомляє ОСОБА_5 , що його звільнено з посади токаря 5 розряду Куп`янського лісництва 03.12.2020 року за п. 4 ст. 40 КЗпП України за прогул без поважної причини / відсутність на роботі більше 3 годин протягом робочого дня/ згідно наказу № 189-К від 03.12.2020 року ( а. с. 53).

Згідно ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як роз`яснено в Постанові Пленуму Верховного Суду України Про практику розгляду судами трудових спорів, у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, що стало приводом для звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пункт 3, 4, 7, 8 ст.40 КЗпП України, п.1 ст.41 КЗпП України, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148,149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, чи враховувалися при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяння ним шкоди, обставини, за яких вчинено проступок і попередня робота працівника.

Відповідно до п.4 ст.40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадку прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

Не допускається звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за пунктом 5 цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці. Це правило не поширюється на випадок повної ліквідації підприємства, установи, організації.

Відповідно до ст. ст. 147, 148, 149 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Дисциплінарне стягнення застосовується власником ,або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, або перебування його у відпустці.

До застосування дисциплінарного стягнення власник, або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 31.05.2018 року у справі N 324/1102/16-ц.

Як вбачається зі ст. 43 КЗпП України розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктами 1 (крім випадку ліквідації підприємства, установи, організації), 2-5, 7 статті 40 і пунктами 2 і 3 статті 41 цього Кодексу, може бути проведено лише за попередньою згодою виборного органу (профспілкового представника), первинної профспілкової організації, членом якої є працівник.

У випадках, передбачених законодавством про працю, виборний орган первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, розглядає у п`ятнадцятиденний строк обґрунтоване письмове подання власника або уповноваженого ним органу про розірвання трудового договору з працівником.

Подання власника або уповноваженого ним органу має розглядатися у присутності працівника, на якого воно внесено. Розгляд подання у разі відсутності працівника допускається лише за його письмовою заявою. За бажанням працівника від його імені може виступати інша особа, у тому числі адвокат. Якщо працівник або його представник не з`явився на засідання, розгляд заяви відкладається до наступного засідання у межах строку, визначеного частиною другою цієї статті. У разі повторної неявки працівника (його представника) без поважних причин подання може розглядатися за його відсутності.

Виборний орган первинної профспілкової організації (профспілковий представник) повідомляє власника або уповноважений ним орган про прийняте рішення у письмовій формі в триденний строк після його прийняття. У разі пропуску цього строку вважається, що виборний орган первинної профспілкової організації (профспілковий представник) дав згоду на розірвання трудового договору.

Однак, як вбачається з матеріалів справи відповідачем ДП « Куп`янське лісове господарство» під час винесення оспорюваного наказу не були дотримані вищевказані норми закону зі слідуючих підстав.

Як вбачається з актів та доповідної записки наданих відповідачем 03.12.2020 року було встановлено факт порушення трудової дисципліни, а саме, те, що токар 5 розряду Куп`янського лісництва ОСОБА_1 був відсутній на роботі з 07:00 години до 10 години 15 хвилин, протягом 3 години 15 хвилин, без поважних причин.

Зазначене спростовується наступним:

довідкою за № 55 від 03 грудня 2020 року наданою ВП « Куп`янська центральна міська лікарня» та затвердженою підписом лікаря Кириловою Л.М., згідно з якої вбачається, що ОСОБА_1 , 45 років, адреса: АДРЕСА_1 , знаходився на амбулаторному прийомі у лікаря невропатолога з 03.12.2020 року по 03.12.2020 року з 08.00 години до 09 години 15 хвилин.

Відповіддю КНП « Куп`янське територіальне медичне об`єднання» Куп`янської міської ради Харківської області за вих.. № 2722-02 від 30.12.2020 року, з якої вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 03.12.2020 року звернувся за медичною допомогою до відділення екстреної ( невідкладної) медичної допомоги ВП « КЦМЛ» КНП « КТМС». Після огляду лікарем невропатологом ОСОБА_3 був встановлений діагноз: Гостра дисциркуляторна гіпертонічна енцефалопатія IX I 67.8 ( згідно з міжнародною статистичною кваліфікацією хвороб МКХ 10). Дано рекомендації: призначено амбулаторне лікування, спостереження сімейним лікарем та лікарем невропатологом за місцем проживання.

З ксерокопії Журналу № 2/5 реєстрації амбулаторних хворих за 2020 рік початого 18.09.2020 р. закінченого 12.12.2020 р., вбачається, що міститься запис лікаря ОСОБА_3 за № 37 03.12.2020 року ПІБ пацієнта ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 код діагнозу IX I 67.8.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України Про практику розгляду судами трудових спорів від 6 листопада 1992 року №9 при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за п.4 ст.40 КЗпП ( 322-08 ), суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, у зв`язку з поміщенням до медвитверезника, самовільне використання без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки, залишення роботи до закінчення строку трудового договору чи строку, який працівник зобов`язаний пропрацювати за призначенням після закінчення вищого чи середнього спеціального учбового закладу).

Також у вказаній постанові зазначено, що наявність поважних причин визнається у разі доведення непрацездатності працівника, яка може підтверджуватися не лише лікарняним листком чи довідкою медичної установи, а й показанням свідків чи іншими доказами.

У постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі N 6-2801цс15 зроблено висновок, що "пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами".

Згідно пункту 4 частини першої статті 40 КЗпП власник або уповноважений ним орган має право розірвати трудовий договір у випадку здійснення працівником прогулу без поважних причин.

Прогул це відсутність працівника на роботі без поважних причин більше трьох годин (безперервно чи загалом). Для звільнення працівника на такій підставі власник або уповноважений ним орган повинен мати докази, що підтверджують відсутність працівника на робочому місці більше трьох годин упродовж робочого дня (постанова Верховного Суду України від 13 вересня 2017 року у справі N 761/30967/15-ц).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 березня 2018 року у справі N 235/2284/17 (провадження N 61-72св17) зроблено висновок, що "основним критерієм віднесення причин відсутності працівника на роботі до поважних є наявність об`єктивних, незалежних від волі самого працівника обставин, які повністю виключають вину працівника".

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 08.01.2020 року у справі N 752/6096/14-ц.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем доведено факт відсутності на роботі з поважних причин, оскільки у спірний період він перебував на прийомі у лікаря невропатолога.

Окрім цього, матеріали справи не містять доказів на підтвердження виконання вимог ст.149 КЗпП щодо отримання письмових пояснень від порушника ОСОБА_1 щодо причин його відсутності на роботі у спірний період, оскільки звільнено ОСОБА_1 з роботи 03.12.2020 року, а письмові пояснення щодо відсутності на роботі відібрані від останнього лише 07.12.2020 року.

Також як вбачається з матеріалів справи, а саме: з подання директора ДП « Куп`янський лісгосп» С. Вербицького до Голови Профкому ДП « Куп`янський лісгосп» Ю.О. Тіщенко від 03.12.2020 року про надання згоди на звільнення з роботи за п. 4 ст. 40 КЗпП України токаря 5 розряду Куп`янського лісництва ОСОБА_5 за відсутність на роботі 03.12.2020 року більше трьох годин без поважних причин, протоколу засідання профкому за № 9 від 03 грудня 2020 року, повідомленняя від 03.12.2020 року за № 891 наданим заступником голови Профспілкового комітету ДП «Куп`янський лісгосп» Ю.О. Скадченко на ім`я директора ДП «Куп`янський лісгосп» Вербицького С.Ф. щодо розгляду зазначеного подання, то вказане подання про звільнення позивача розглядалося на засіданні первинної профспілкої організації ДП «Куп`янський лісгосп» в день його надходження до профспілкової організації, тобто одним днем, при цьому матеріали справи не містять належних та допустимих доказів про повідомлення ОСОБА_1 , в порядку ст. 43 КЗпП, щодо необхідності з`явитися на засідання профспілкового комітету для надання пояснень щодо відсутності його на роботі. Також суд зазначає, що спірний наказ про звільнення був отриманий позивачем 14 грудня 2020 року, тобто з поршушенням норм чинного законодавства.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що звільнення позивача з роботи за п. 4 ст.40 КЗпП України проведено з порушеннями вимог трудового законодавства, у зв`язку з чим позовні вимоги ОСОБА_1 про скасування наказу та поновлення його на роботі підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Отже, вимушений прогул визначається як період часу, з якого почалось порушення трудових прав працівника (незаконне звільнення або переведення на іншу роботу, неправильне зазначення формулювання причин звільнення або затримки видачі трудової книжки при звільненні) до моменту поновлення таких прав, тобто ухвалення рішення про поновлення працівника на роботі, чи визнання судом факту того, що неправильне формулювання причини звільнення в трудовій книжці перешкоджало працевлаштуванню працівника.

Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100 (далі - Порядок).

Пунктом 2 Порядку передбачено, що у всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час.

Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 26.08.2020 року у справі N 501/2316/15-ц.

Також відповідно до п. 21 Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 р. N 13 "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці" при визначенні середньої заробітної плати слід виходити з того, що в усіх випадках, коли за чинним законодавством вона зберігається за працівниками підприємств, установ, організацій, це слід робити відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. N 100 ( 100-95-п ) (з наступними змінами і доповненнями). Цей нормативний акт не застосовується лише тоді, коли середня заробітна плата визначається для відшкодування шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я, та призначення пенсії.

Позивач при зверненні до суду з даним позовом просив зобов`язати відповідача виплатити йому компенсації за вимушений прогул з розрахунку середнього заробітку за посадою токаря 5 розряду у розмірі 6 043,76 грн. на місяць, однак дана вимога підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ від 8 лютого 1995 року №100 загальний розмір середнього заробітку за весь час затримки по день винесення рішення, тобто за період з 03.12.2020 року по 12.05.2021 року становить 23 258, 88 грн. ( двадцять три тисячі двісті п`ятдесят вісім гривень 88 копійок ).

Оскільки термін розрахунку - останні два місяці перед звільненням, тобто жовтень та листопад 2020 року.

З наданої позивачем Випискою по картковому рахунку № НОМЕР_2 вбачається, що середньомісячна заробітна плата складає 4 737, 91 грн., середньоденна заробітна плата складає 215, 36 грн.

Період вимушеного прогулу з 03.12.2020 року по 12.05.2021 року, що складає всього 108 робочих дні ( лист Міністерства соціальної політики України від 29.07.2019 року №1133/0/206-19 щодо встановлення кількості робочих днів у 2020 році та лист Міністерства соціальної політики України від 12.08.2020 року № 3501-06/219 щодо встановлення кількості робочих днів у 2021 році ).

Загальний розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу 23 258,88 грн. (215,36 грн.*108 робочих днів = 23 258,88 грн.).

Також ч. 1 ст. 233 КЗпП України визначено, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме з копії наказу Державного підприємства « Куп`янське лісове господарство» № 189-к від 03 грудня 2020 року позивач ОСОБА_1 ознайомився та отримав оспорюваний наказ про звільнення 14.12.2020 року, а звернувся до суду з даним позовом 11.01.2021 року, тобто в межах строку, встановленого ч.1 ст. 233 КЗпП України.

З урахуванням ч.1 ст.4 ЦПК України, ч.1 ст.15 ЦК України правом на зверненням до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд у таких справах повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог та наявність підстав для скасування наказу відповідача та поновлення позивача на роботі, а також середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 03.12.2020 року по 12.05.2021 року у розмірі 23 258, 88 грн.

Оцінюючи аргументи, викладені в позовній заяві, суд в тому числі керується прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, який зазначав, що хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (рішення у справі «Руїз Торіха проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.94 р., Серія A, N 303-A, параграф 29; справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку з тим, що суд задовольняє позовні вимоги позивача частково, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог у розмірі 714, 96 грн.

Крім того, позивач, на підставі п.1 ч. 1 ст.5 Закону України „ Про судовий збір" звільнений від сплати судового збору у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, а тому з відповідача на користь держави необхідно стягнути судовий збір в розмірі 1 816 грн.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 13, 78, 81, 82, 106,141, 263-265, 280-283,354,430 ЦПК України, ст.ст. 40, 43,149, 235 КЗпП України, Постановою КМУ від 8 лютого 1995 р. N 100 Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати, п. 21 Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 р. N 13 "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці", суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_5 до Державного підприємства « Куп`янське лісове господарство», 3-тя особа: Державне підприємство « Куп`янське лісове господарство» в особі директора Вербицького Сергія Федоровича про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку задовольнити частково.

Скасувати наказ Державного підприємства « Куп`янське лісове господарство» № 189-к від 03 грудня 2020 року щодо звільнення ОСОБА_5 з посади токаря 5 го розряду Куп`янського лісництва за п. 4 ст. 40 КЗпП за прогул без поважних причин.

Поновити ОСОБА_5 на роботі на посаді токаря 5 го розряду Державного підприємства « Куп`янське лісове господарство» з 03 грудня 2020 року.

Зобов`язати Державне підприємство « Куп`янське лісове господарство» виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 03 грудня 2020 року по 12 травня 2021 року в розмірі 23 258, 88 грн. ( двадцять три тисячі двісті п`ятдесят вісім гривень 88 копійок ).

Стягнути з Державного підприємства « Куп`янське лісове господарство» на користь ОСОБА_5 судові витрати у розмірі 714, 96 грн. ( сімсот чотирнадцять гривень 96 копійок ).

В іншій частині позов - залишити без задоволення.

Стягнути з Державного підприємства « Куп`янське лісове господарство» на користь держави судові витрати у розмірі 1 816 грн. ( одна тисяча вісімсот шістнадцять гривень ).

Рішення в частині поновлення ОСОБА_5 на посаді токаря 5 го розряду Державного підприємства « Куп`янське лісове господарство» та в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Куп`янський міськрайонний суд Харківської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а після складання повного судового рішення відповідно до ст.268 ЦПК України в цей же строк з дня складання повного судового рішення. Особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не буде подано.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на офіційному порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://kpm.hr.court.gov.ua/sud2023/gromadyanam/csz/

Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повний текст рішення складено 14 травня 2021 року.

Суддя С.В. Клімова