11 травня 2021 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Таран Н.Г.
секретаря судового засідання Куценко Ю.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,
Позивач ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» звернувся до суду з позовом до Відповідача про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги в розмірі 6189,96 грн., 3 % річних в розмірі 298,06 грн. та інфляційних втрат в розмірі 474,21 грн. Вказані вимоги позову мотивує тим, що 15.10.2015 року між ПАТ «АК «Київводоканал», в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал» та ОСОБА_1 був укладений договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) за адресою: АДРЕСА_1 . Відтак, Відповідач з 15.10.2015 року по теперішній час споживає послуги з централізованого постачання холодної води та послуги з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем) за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідач, в порушення умов договору зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.06.2017 року по 31.10.2020 року послуг з водопостачання та водовідведення не виконав належним чином, внаслідок чого у нього виникла заборгованість у розмірі 6130,64 грн., яка підтверджується розрахунком заборгованості. Розмір щоквартального внеску відповідного будинку складає 59,32 грн. Отже, розмір заборгованості Відповідача за надані житлово-комунальні послуги складає 6189,96 грн. Крім цього відповідач зобов`язанний сплатити на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» 3 % річних в розмірі 298,06 грн. та інфляційні втрати в розмірі 474,21 грн.
Ухвалою судді від 14.12.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явилася, однак, надала заяву про розгляд справи у її відсутність. Позовні вимоги підтримує та просить задовольнити, не заперечує проти ухвалення по справі заочного рішення.
Відповідач в судові засідання не з`являвся, причини неявки суду не повідомляв, про день, час та місце розгляду справи судом повідомлений належним чином, шляхом направлення процесуальних документів за вказаною позивачем адресою.
Згідно п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо адреси сторони судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідно ч. 10 ст. 130 ЦПК України, якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом.
Положеннями частини 4 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Враховуючи викладені вище обставини та думку представника позивача, Деснянським районним судом м. Києва 11.05.2021 року постановлена ухвала про заочний розгляд справи, відповідно до положень ст. ст. 223 ч. 4, 280, 281 ЦПК України, без участі відповідача на підставі наявних у справі доказів.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про можливість задоволення позову з таких підстав.
Згідно ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Оцінюючи аргументи, викладені в позовній заяві суд в тому числі керується прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, який зазначав, що хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (рішення у справі «Руїз Торіха проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.94 р., Серія A, № 303-A, параграф 29).
Як вбачається з матеріалів справи 15.10.2015 року між ПАТ «АК «Київводоканал», в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал» та ОСОБА_1 був укладений договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) за адресою: АДРЕСА_1 .
У відповідності до п. 1.1 Договору ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати Боржнику відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а Боржник зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором.
Відповідно до п. 3.1 Договору розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.
П.п. 1, 10 п. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» дають визначення житлово-комунальних послуг як результату господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил та визначення комунальних послуг як результату господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством.
За приписами ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», пунктів 18, 20, 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року № 630, споживач зобов`язаний оплачувати комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, квитанції тощо). Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.
Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідач, в порушення умов договору зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.06.2017 року по 31.10.2020 року послуг з водопостачання та водовідведення не виконав належним чином, внаслідок чого у нього виникла заборгованість у розмірі 6130,64 грн., яка підтверджується розрахунком заборгованості.
Розмір щоквартального внеску відповідного будинку складає 59,32 грн.
Отже, розмір заборгованості Відповідача за надані житлово-комунальні послуги складає 6189,96 грн.
Крім цього відповідач зобов`язанний сплатити на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» 3 % річних в розмірі 298,06 грн. та інфляційні втрати в розмірі 474,21 грн.
Згідно ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Тож, суд вважає, що у зв`язку з простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, боржник зобов`язаний сплатити на користь позивача ПрАТ «АК «Київводоканал» 3 % річних в розмірі 298,06 грн. та інфляційні втрати в розмірі 474,21 грн.
Відповідачем у свою чергу не надано до суду жодних належних доказів на спростування розрахунку заборгованості, наданого позивачем.
Зважаючи на викладене вище, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, знайшли своє підтвердження, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ПрАТ «АК «Київводоканал» підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2102,00 грн.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 10-13, 18, 43, 44, 49, 76-81, 141, 258, 263, 265, 280, 281 ЦПК України, ст. ст. 525, 526, 530, 625, 629 ЦК України, ст. ст. 162, 179 Житлового кодексу України, суд, -
Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, з інфляційною складовою боргу та 3% річних - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 6189,96 грн., 3% річних у розмірі 298,06 грн., інфляційні втрати у розмірі 474,21 грн. та судові витрати по справі зі сплати судового збору в сумі 2102,00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до безпосередньо до Київського апеляційного судупротягом тридцяти днів з дня складення рішення.
Суддя: Н.Г.Таран