ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8265/21
провадження № 2/753/6236/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" травня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,-

в с т а н о в и в:

До Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

Підсудністю у цивільному судочинстві визначено розмежування компетенції між окремими ланками судової системи і між судами однієї ланки щодо розгляду і вирішення підвідомчих їм цивільних справ.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача (ч. 1 ст. 28 ЦПК України).

Позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них (ч. 2 ст. 28 ЦПК України).

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом здійснено запит до органу реєстрації місця проживання позивача та відповідача та за Довідками електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» отримано інформацію про те, що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 зареєстрованими у м. Києві не значаться.

Проте, як вбачається з копії паспорту ОСОБА_1 , вбачається, що позивач зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що територіально не відноситься до Дарницького району м. Києва.

Місце проживання необхідно відрізняти від місця перебування фізичної особи, тобто від місця, де вона тимчасово не проживає, а знаходиться.

Згідно з Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» під місцем перебування розуміється адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком не менше шести місяців на рік. Під місцем проживання цей Закон визначає житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає (ст. 3 Закону).

Відповідно до Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою КМУ від 02.03.2016 № 207, реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради, сільським головою (у разі, коли відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не створений), на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради.

Отже, пред`явлення заяви до суду можливе за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або місцем перебування, в даному випадку, враховуючи положення ст. 27, 28 ЦПК України, як позивача, так і відповідача.

Згідно з Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», документом, що підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи є довідка про реєстрацію місця проживання або місця перебування, яка видається органом реєстрації особі за її вимогою.

Відтак, виходячи з аналізу статей 27, 28 ЦПК України, позови пред`являються до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування.

З урахуванням наведеного суддя вважає, що жодних належних доказів про реєстрацію місця проживання позивача та/або відповідача на території Дарницького району м. Києва позивачем не надано.

У зв`язку з наведеним, підстави для пред`явлення даного позову саме до Дарницького районного суду м. Києва як по територіальній, так і по предметній підсудності - відсутні.

Наведене свідчить про невиконання вимог правил підсудності при поданні даного позову.

Таким чином, ураховуючи, що предмет спору становлять вимоги позивача про розірвання шлюбу та стягнення аліментів з відповідача, а також те що спільна дитина сторін проживає з позивачем, розгляд даної справи підлягає визначенню за правилами загальної підсудності, за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання позивача.

Згідно ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана. (ст. 32 Цивільного процесуального кодексу України)

З огляду на викладене, дана справа не підсудна Дарницькому районному суду міста Києва, а тому підлягає передачі до Народицького районного суду Житомирської області, до територіальної юрисдикції якого у порядку ч. 1 ст. 31 ЦПК України належить розгляд вищезазначеної позовної заяви.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 27, 28, 31, 32, 187, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

у х в а л и в :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - передати до Народицького районного суду Житомирської області (місцезнаходження суду: 11401, смт. Народичі, вул. Житомирська, 214), за територіальною підсудністю.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Передачу справи на розгляд до Народицького районного суду Житомирської області здійснити протягом п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя: