КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 травня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Махлай Л.Д.

суддів Немировської О.В., Ящук Т.І.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , поданої через представника ОСОБА_2 , на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28 травня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Публічного акціонерного товариства АКБ «Індустріалбанк», Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, треті особи: Сьома Київська державна нотаріальна про визнання права власності та зняття арешту, -

в с т а н о в и в :

у/н справи № 754/12537/19 № а/п 22-ц/824/6993/2021
Головуючий у суді першої інстанції: Лісовська О.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Махлай Л.Д.

рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 28.05.2020 в позові відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, 23.03.2021 ОСОБА_1 через представника подав апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08.04.2021 вказані у клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнано неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали, із зазначенням інших підстав для поновлення строку, протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

На виконання вимог ухвали суду, 19.04.2021 ОСОБА_1 через представника подав заяву, в якій просить поновити строк апеляційного оскарження, посилаючись на те, що 05.01.2021 представником апелянта на електронну адресу суду направлені клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та про видачу копії рішення. Проте під час ознайомлення зі справою 11.01.2021 йому не було видано копію рішення, та у цей день він подав заяву про видачу копії рішення, яке також не було видано. 28.01.2021 представником знову на електронну адресу суду направлено заяву про видачу копії рішення. Зазначає, що дата отримання копії судового рішення є імперативною підставою для початку обрахунку строків на апеляційне оскарження, а ознайомлення з матеріалами справи та отримання копії рішення не є тотожними процесуальними діями. Вважає, що вимога про подачу апеляційної скарги у строк до 10.02.2021 суперечить положенням ч. 2 ст. 354 ЦПК України.

Викладені у заяві причини пропуску строку на апеляційне оскарження слід визнати неповажними виходячи з наступного.

Кожна особа має право на перегляд справи в апеляційному порядку. Проте строки на апеляційне оскарження, визначені цивільним процесуальним законодавством, стосуються всіх учасників справи в однаковій мірі.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 у справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18) зроблено висновок про те, що: «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем у суді першої інстанції укладено договір про надання правової допомоги з адвокатом Полегенько О.В., яка приймала участь у розгляді справи. 07.04.2020 ОСОБА_1 до канцелярії суду подав заяву про розгляд справи без участі його та представника та в подальшому згідно зворотних поштових повідомлень (а.с. 2, 6 т. 2) отримував судову кореспонденцію та знав про дату та час судового засідання.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97 - ВР, гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної чи господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Ні позивач, ні представник ОСОБА_3 , яка приймала участь у розгляді справи, не виявили належної зацікавленості у розгляді справи та не зверталися до суду за інформацією щодо стану розгляду справи. Позивач також не був позбавлений права звернутися до суду для отримання повного тексту рішення чи для ознайомлення з матеріалами справи, проте таких дій не вчинив отже посилання представника апелянта на не виконання судом обов`язку з направлення рішення суду є необґрунтованими, оскільки секретарем судового засідання складено довідку про відсутність коштів на відправлення поштової кореспонденції.

Крім того, відповідно до частин 1 та 3 статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

В Єдиному державному реєстрі судових рішень рішення Деснянського районного суду від 28.05.2020 оприлюднено 24.06.2020.

Зазначене свідчить про те, що заявник мав об`єктивну можливість дізнатися про стан відомого йому провадження та подати апеляційну скаргу на рішення суду.

Разом з тим, уклавши угоду про надання правової допомоги від 02.09.2020 з адвокатом Жура О.М. тобто після ухвалення рішення суду новий представник апелянта шляхом електронного направлення лише через 5 місяців та 2 дні звернувся до суду із заявою про ознайомлення з матеріалами справи в якій зазначив про дату ухвалення рішення та про результат ухваленого рішення. Зазначення у заяві про зміст резолютивної частини рішення свідчить про те, що на час подачі заяви представнику позивача був відомий зміст рішення суду. Будь - яких інших заяв та заяв про отримання копії рішення суду матеріали справи не містять, а тому посилання на несвоєчасне отримання копії оскаржуваного рішення спричинене безвідповідальними діями суду першої інстанції є безпідставними.

Відтак позивачем не підтверджено належними доказами обставини щодо неможливості подачі апеляційної скарги у визначений законом строк, а тому причини пропуску такого строку, які викладені у клопотанні не можна визнати поважними.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданої через представника ОСОБА_2 , на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28 травня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Публічного акціонерного товариства АКБ «Індустріалбанк», Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, треті особи: Сьома Київська державна нотаріальна про визнання права власності та зняття арешту.

Ухвала може бути оскаржена протягом тридцяти днів у касаційному порядку до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Головуючий

Судді