Справа №760/8015/20
Провадження №2/760/5356/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 січня 2021 року Солом`янський районний суд міста Києва

у складі головуючого-судді - Усатової І.А.,

при секретарі - Омелько Г.Т.,

розглянувши у судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест Сервіс», ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Василенка Олега Анатолійовича про визнання договору купівлі продажу квартири недійсним та скасування державної реєстрації,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаінвест Сервіс", ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Василенка Олега Анатолійовича про визнання договору купівлі продажу квартири недійсним та скасування державної реєстрації.

Ухвалою суду від 17.03.2020 було задоволено заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову до подання позовної заяви до ОСОБА_1 , ТОВ «Мегаінвест Сервіс» про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, шляхом:

-заборони вчинення будь-яких дій ОСОБА_1 по відчуженню квартири АДРЕСА_1 ;

-заборони відділу з питань реєстрації місця проживання Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації вчинення дії щодо реєстрації осіб, в тому числі, неповнолітніх осіб за адресою: АДРЕСА_2 .

24.12.2020 відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову.

Клопотання обґрунтоване тим, що 08.12.2020 до відповідача звернулось ТОВ «ТРАНС АВТО» з пропозицією укладення договору оренди квартири АДРЕСА_1 , яка належить відповідачу, на 3 роки, з сплатою орендної плати в розмірі 200000 на рік, загальна вартість - 600000 грн. Однак, враховуючи, що за позовом - ОСОБА_2 судом першої інстанції накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , та відповідно заборонено проводити будь-які реєстраційні дії з цією квартирою, відповідач не має можливості прийняти пропозицію та отримувати прибуток від оренди власного майна.

Зазначає, що у разі відмови в позові ОСОБА_2 , відповідачу буде завдано збиток у розмірі 600000 грн., який позивач відшкодувати не зможе з огляду на наступне:

-єдине нерухоме майно на території України, що є у позивача - земельна ділянка, кадастровий номер: :10:044:6018, для індивідуального садівництва, площею 0,0988 га. Зазначається, що середня вартість вищевказаної земельної ділянки 50000 грн., чого буде не достатньо для відшкодування завданої шкоди забезпеченням позову ОСОБА_2 в розмірі 600000 грн.;

- ОСОБА_2 є відповідачем по справі №752/5691/20, предметом спору якої є стягнення штрафу з ОСОБА_2 за кредитним договором;

-позивач не мешкає за зареєстрованим місцем проживання, оскільки за його місцем проживання за адресою АДРЕСА_1 , проживають інші особи у зв`язку з втратою позивачем права власності на вищевказану квартиру.

Щодо співмірності заходів зустрічного забезпечення відповідач акцентує увагу, що судом першої інстанції обмежено відповідача у праві розпорядження власним майном вартістю, якого дорівнює 1500000 грн., збитки які відповідач отримав внаслідок забезпечення позову складають 600000 грн., у вигляді недоотриманого прибутку.

Відповідач вказує, що у позивача відсутнє майно в обсязі достатньому для відшкодування збитків завданих забезпеченням позову, невідоме місце проживання/перебування позивача на території України, враховуючи майновий стан позивача, наявність позову про стягнення заборгованості (штрафів) до позивача, відповідач просить суд застосувати заходи зустрічного забезпечення позову, а саме: застосувати зустрічне забезпечення по справі №760/6755/20, шляхом зобов`язання ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) - зарахувати на відповідний депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва - 600000 (шістсот тисяч) грн..

Суд, дослідивши клопотання про застосування зустрічного забезпечення, вивчивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ухвалою суду від 17.03.2020 було задоволено заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову до подання позовної заяви до ОСОБА_1 , ТОВ «Мегаінвест Сервіс» про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, шляхом:

-заборони вчинення будь-яких дій ОСОБА_1 по відчуженню квартири АДРЕСА_1 ;

-заборони відділу з питань реєстрації місця проживання Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації вчинення дії щодо реєстрації осіб, в тому числі, неповнолітніх осіб за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.ч.1,2,3,4 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Предметом спору в справі є визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним та скасування державної реєстрації.

З точки зору ч.1 ст.154 ЦПК України метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Тобто, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених ч.3 ст.154 ЦПК України, згідно з якою суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Такої ж позиції дотримується і Верховний Суд, яка викладена в постанові в справі № 753/2380/18-цз від 19 квітня 2019 року, яка, з точки зору ч.4 ст.263 ЦПК України, має враховуватися судом.

За змістом ч.ч.4,5 ст.154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Судом встановлено, що спірна квартира була придбана відповідачем на підставі договору купівлі-продажу квартири від 26.02.2020 (зареєстровано в реєстрі за №1505), відповідно до якого вартість квартири, відповідно до балансової довідки від 26.02.2020 становить 184189 грн.

Так, у своєму клопотанні про застосування зустрічного забезпечення відповідач ОСОБА_1 просить суд вжити заходи щодо зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання позивача внести на депозитний рахунок 600000,00 грн., однак, суд вважає заходи зустрічного забезпечення, запропоновані відповідачем є неспівмірними із заходами забезпечення позову, які були застосовані ухвалою суду від 17.03.2020, та необґрунтованими, з точки зору суду, направленими не на настання та забезпечення реальних наслідків.

Крім того, суд вважає, що пропозиція про укладення договору оренди квартири на суму 600000 грн. з відповідачем не є підставою для вбачання заподіяння шкоди, оскільки така пропозиція не є офіційним підтвердженням договірних відносин між сторонами.

Беручи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав, визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, для зустрічного забезпечення, у зв`язку з чим у клопотанні відповідача ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 154, 258, 260, 261, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Усатова І.А.