Єдиний унікальний номер: 379/921/20
Провадження № 2-з/379/8/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2021 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Зінкін Володимир Іванович, розглянувши заяву представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Войцехівського Павла Володимировича про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: державний нотаріус Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області Калітенко Людмила Броніславівна, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Товянський Сергій Ярославович, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Кузьміна Леся Леонідівна про визнання правовстановлюючих документів недійсними та скасування їх державної реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

07.05.2021 представник позивачки звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, просить суд винести ухвалу про забезпечення позовних вимог, шляхом заборони вчиняти певні дії, а саме: заборонити відчуження нежитлової будівлі А-2, загальною площею 246,9 кв.м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , співвласником якого являється позивач. Відомості про вартість зазначеного об`єкта нерухомості відсутні.

Обґрунтовуючи причини необхідності вжиття заходів для забезпечення позову зазначає, що дана заява подається з метою уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову, здійснення ефективного захисту. Вказує, що переслідуючи мету уникнути цивільно-правової відповідальності за неправомірність отримання спірного нерухомого майна, відповідач 1, в період розгляду судами справи про визнання недійсним рішення зборів про передачу їй спірного майна, декілька раз перепродала нежитлову будівлю А-2, загальною площею 246,9 кв.м по АДРЕСА_2 . Отже, відповідачі діяли недобросовісно, зловживаючи своїми цивільними правами на шкоду правам інших осіб, та двічі здійснили відчуження зазначеного об`єкту нерухомості з метою істотно ускладнити чи унеможливити виконання іншого рішення суду та ефективний захист порушених прав або інтересів позивача.

Суд, розглянувши заяву про забезпечення позову, матеріали справи, вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

В провадженні Таращанського районного суду Київської області перебуває цивільна справа єдиний унікальний номер 379/921/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: державний нотаріус Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області Калітенко Людмила Броніславівна, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Товянський Сергій Ярославович, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Кузьміна Леся Леонідівна про визнання правовстановлюючих документів недійсними та скасування їх державної реєстрації.

Ухвалою суду від 16.09.2020 позов прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання у справі на 04.11.2020, яке відкладено востаннє до 17.05.2021.

З метою забезпечення зазначеного вище позову, представник позивачки адвокат Войцехівський П.В. 07.05.2021 подав заяву про забезпечення позову.

Статтею 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містити: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Положеннями п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується: забороною вчиняти певні дії.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, виконання судових рішень розглядається як невід`ємна частина судового розгляду в розумінні ст. 6 Конвенції. Європейський суд неодноразово робив висновок про те, що це право стало б ілюзорним у разі, коли б правова система держави допускала, щоб остаточне, обов`язкове судове рішення залишалося невиконаним.

З урахуванням доказів, наданих представником позивачки на підтвердження своїх вимог, вбачається, що між сторонами виник спір, предметом якого є нежитлова будівля А-2, загальною площею 246,9 кв.м по АДРЕСА_2 , договори купівлі-продажу якої позивач просить визнати недійсними.

У випадку відчуження зазначеного нерухомого майна третім особам, існує ризик невиконання або утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Крім того, постановою Київського апеляційного суду від 11.06.2020 по справі 379/492/18 визнав недійсним рішення зборів, на підставі яких було передано ОСОБА_2 нерухоме майно нежитлова будівля А-2, загальною площею 246,9 кв.м., яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 .

В період розгляду справи 379/492/18 вказана нежитлова будівля була декілька раз продана.

Враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, суд приходить до висновку про обґрунтованість наведених у заяві доводів, оскільки вбачаються достатні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим у подальшому виконання рішення суду, а відтак заява представника позивачки про забезпечення позову підлягає задоволенню у повному обсязі.

Станом на час розгляду судом заяви про забезпечення позову у суду відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно з частиною 3 статті 154 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 149-154, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Войцехівського Павла Володимировича задовольнити.

Заборонити відчуження нежитлової будівлі А-2, загальною площею 246,9 кв. м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 3 розділу ХІІ Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

СуддяВ. І. Зінкін