Провадження № 22-ц/801/1045/2021
Головуючий у суді 1-ї інстанції Бойко В. М.
Доповідач:Матківська М. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2021 рокуСправа № 127/17206/20м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

Головуючого: Матківської М. В.

Суддів: Войтка Ю. Б., Міхасішина І. В.

Секретар: Кузьменко Б. І.

За участі: позивача ОСОБА_1 і його представника - адвоката Грицуляка Т. П.; відповідача ОСОБА_2 і її представника - адвоката Лісунь М. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2

на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 11 березня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ домоволодіння та виділення частки в натурі,

Ухвалу постановив суддя Бойко В. М.

Ухвалу постановлено о 16.40 год у м. Вінниці

Дата складення повного тексту ухвали не відома,

встановив:

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ домоволодіння та виділення частки в натурі, у якому просив поділити в натурі між співвласниками будинок АДРЕСА_1 та виділити в натурі йому у власність 1/2 частину зазначеного домоволодіння.

Одночасно з позовною заявою позивач подав до суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 11 березня 2021 року призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, на вирішення якої поставлено питання:

- Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва виділити в натурі 1/2 частку житлового будинку разом з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , відповідно до рівних часток двох співвласників (по 1/2 частці належить кожному з двох співвласників)?

- Якщо так, то які варіанти виділення цієї 1/2 частки із житлового будинку з прибудовами разом з господарськими будівлями та спорудами можливо визначити відповідно до рівних часток двох його співвласників (по 1/2 належить кожному) і вимог нормативно-правових актів?

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

В апеляційній скарзі відповідач ОСОБА_2 , пославшись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд вважає встановленими, невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, а також порушення судом першої інстанції норм процесуального права і неправильне застосування норм матеріального права, просить ухвалу суду скасувати як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги полягають в тому, що за змістом позовної заяви предметом спору є домоволодіння АДРЕСА_2 , а у клопотанні про призначення експертизи зазначено інший об`єкт нерухомості - житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Також відповідач зазначає про те, що вона не мала змоги приймати особисту участь в підготовчому засіданні 11 березня 2021 року і була позбавлена можливості запропонувати суду власні уточнені питання на вирішення експертизи, а суд з власної ініціативи не визначився із уточненим переліком питань, зокрема не зазначив питання щодо надання варіантів поділу спірного об`єкта нерухомості з незначним відступом від ідеальних часток та зазначенням розрахунків компенсації, а також щодо надання варіантів поділу земельної ділянки з врахуванням рівності прав сторін при користуванні нею, забезпечення вільного доступу до неї, влаштування в`їздів та виїздів до об`єкта нерухомості, враховуючи, що у переважній більшості випадків судового врегулювання подібних спорів здійснити реальний розподіл нерухомого майна без відступу від ідеальних розмірі часток когось із співвласників фактично не є можливим. Також суд першої інстанції на вирішення експертів мав поставити питання щодо дійсної ринкової вартості земельної ділянки разом із розміщеними на ній житловим будинком з господарськими будівлями і спорудами, оскільки вважає, що зазначена позивачем у позовній заяві ціна позову - 892 000 грн. не відповідає дійсності та не була підтверджена жодними належними доказами, отже позов не оплачено судовим збором в необхідному розмірі. Крім того, відповідач зазначила, що вона не надавала своєї згоди на проведення експертизи експертами Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС, а тому, зважаючи на відсутність взаємної згоди сторін щодо обрання експертної установи, суд першої інстанції мав доручити проведення експертизи експертам Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Позивач відзиву на апеляційну скаргу не надав.

В судовому засіданні відповідач і її представник підтримали апеляційну скаргу, просять її задовольнити.

Позивач і його представник заперечили проти задоволення апеляційної скарги, просять її відхилити і залишити без змін оскаржуване судове рішення.

Суд апеляційної інстанції, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи, прийшов до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення за таких підстав.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За правилами ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як свідчать матеріали справи, звернувшись в суд з позовом про поділ домоволодіння та виділення частки в натурі, позивач ОСОБА_1 послався на те, що йому на праві спільної часткової власності належить 1/2 частка житлового будинку із прибудовами та господарськими спорудами АДРЕСА_1 та 1/2 частка земельної ділянки площею 0,0491 га з кадастровим номером :01:057:0067 за цією ж адресою. Інша 1/2 частка будинку та земельної ділянки належить відповідачу ОСОБА_2 . У зв`язку з тим, що між ним та відповідачем постійно виникають спори щодо порядку користування спільною частковою власністю і через невизначеність часток в натурі він позбавлений можливості зробити окремий вхід до своєї частки будинку та не може в повній мірі реалізувати своє право власності на зазначену 1/2 частку в домоволодінні, а відповідач відмовляється у добровільному порядку вирішити питання виділення часток в натурі, просив провести поділ в натурі між співвласниками будинку АДРЕСА_1 , виділивши йому в натурі у власність 1/2 частину домоволодіння.

Враховуючи, що питання по визначенню технічної можливості виділу частки об`єкта нерухомого майна в натурі та варіантів такого виділу у разі наявності цієї можливості вимагає застосування спеціальних знань, позивач одночасно із позовною заявою подав до суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи (а. с. 16-17).

Суд першої інстанції, розглянувши у підготовчому засіданні клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, клопотання позивача задовольнив і призначив експертизу, пославшись на те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, та сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань.

Крім цього, матеріали справи свідчать про те, що відповідач, згідно вимог частини п`ятої статті 103 ЦПК України, маючи право запропонувати суду свої питання, роз`яснення яких потребує висновку експерта, не скористалась таким правом і своїх питань не запропонувала.

З огляду на викладене апеляційний суд приходить до висновку, що для забезпечення об`єктивності, неупередженості і повноти розгляду справи та забезпечуючи при цьому принцип рівності прав учасників справи щодо подання доказів, сприяючи реалізації вказаних прав сторін, оскаржувана ухвала про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи є законною та обґрунтованою, ухваленою з дотриманням норм процесуального права.

Доводи апеляційної скарги відповідача ОСОБА_2 про те, що вона не мала змоги приймати особисту участь в підготовчому засіданні 11 березня 2021 року, у зв`язку з чим була позбавлена запропонувати суду власні уточнені питання на вирішення експертизи, а суд з власної ініціативи не визначився із уточненим переліком питань; а також про те, що вона не надавала своєї згоди на проведення експертизи експертами Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС, а тому, зважаючи на відсутність взаємної згоди сторін щодо обрання експертної установи, суд першої інстанції мав доручити проведення експертизи експертам Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, є безпідставними та не заслуговують на увагу за таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експерту установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Згідно з частинами четвертою, п`ятою зазначеної статті питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Із матеріалів справи слідує, що клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи позивач ОСОБА_1 подав до суду першої інстанції одночасно із позовною заявою.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 14 вересня 2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі; призначено проведення підготовчого судового засідання на 12 жовтня 2020 року та визначено відповідачеві п`ятнадцятиденний строк з дня вручення їй копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву, а також роз`яснено, що відповідач має право протягом зазначеного строку надіслати суду відзив на позовну заяву та всі письмові докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову (а. с. 26). Згідно супровідного листа копію ухвали із копіями матеріалів позовної заяви направлено відповідачеві ОСОБА_2 15 вересня 2020 року (а. с. 27).

Згідно рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень ОСОБА_2 судову повістку на 12 жовтня 2020 року отримала 05 жовтня 2020 року (а. с. 43), а копію ухвали суду і копії матеріалів позовної заяви - 22 грудня 2020 року (а. с. 50).

Водночас в матеріалах справи міститься клопотання відповідача ОСОБА_2 від 07 жовтня 2020 року, яке надійшло до суду першої інстанції 08 жовтня 2020 року, у якому вона повідомляє про отримання нею судової повістки про виклик до суду на 15.30 год 12 жовтня 2020 року і просить засідання відкласти на іншу дату, надати їй матеріали позовної заяви та матеріали цивільної справи для ознайомлення, а також надати їй додатковий час для подання письмового відзиву та інших заперечень (а. с. 34).

Попередній розгляд справи було відкладено на 23 листопада 2020 року, після цього - на 22 грудня 2020 року.

22 грудня 2020 року ОСОБА_2 уклала договір № 01/12 О-2020 про представництво інтересів клієнта в суді із адвокатом Лісунем М. В. (а. с. 55, 56), який 22 грудня 2020 року подав до суду клопотання, у якому просив відкласти розгляд справи на іншу дату та надати стороні відповідача копії матеріалів позовної заяви і встановити додатковий строк для подання письмового відзиву та інших заперечень і доказів у справі (а. с. 58).

Попередній розгляд справи суд першої інстанції відклав на 04 лютого 2021 року, про що повідомив учасників справи під розписку (а. с. 61).

03 лютого 2021 року представник відповідача - адвокат Лісунь М. В. подав до суду першої інстанції клопотання про продовження процесуального строку для подання відповідачем письмового відзиву на позов, а саме: не менше 15 днів з моменту ознайомлення відповідача (її представника) в суді з висновком судової будівельно-технічної експертизи (а. с. 63).

Також 03 лютого 2021 року представник відповідач подав до суду першої інстанції клопотання про витребування додаткових письмових доказів, що необхідні для забезпечення проведення судової будівельно-технічної експертизи, а саме: інвентарну справу на будинковолодіння по АДРЕСА_1 із КП «Вінницьке міське бюро технічної інвентаризації» (а. с. 66) та заяву про виклик в судове засідання свідків (а. с. 67).

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 04 лютого 2021 року відмовлено в задоволенні заяви представника відповідача Лісуня О. В. про поновлення строку для подання відзиву (а. с. 70).

Наступне підготовче засідання було призначено на 11 березня 2021 року, про що повідомлено учасників справи під розписку (а. с. 71), в яке відповідач ОСОБА_2 та її представник - адвокат Лісунь О. В. не з`явилися, не повідомивши суд про причини неявки (а. с. 74). 11 березня 2021 року у підготовчому засіданні судом вирішено клопотання позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Відповідач, ознайомившись із позовною заявою та клопотанням позивача про призначення експертизи, скориставшись наданими їй правами відповідно до ч. 3, 5 ст. 103 ЦПК України, не запропонувала суду питання, роз`яснення яких, на її думку, потребують висновку експерта, а також не заявила про свою незгоду із запропонованою позивачем експертною установою, якій слід доручити проведення судової будівельно-технічної експертизи, у зв`язку з чим суд першої інстанції при призначенні експертизи обґрунтовано виходив із запропонованих позивачем питань та визначив для проведення експертизи експерту установу, запропоновану позивачем, за відсутності заперечень відповідача щодо цієї експертної установи.

Крім того, у клопотанні про продовження процесуального строку для подання відповідачем письмового відзиву на позов, яке 03 лютого 2021 року представник позивача - адвокат Лісунь М. В. подав до суду першої інстанції, він зазначав, зокрема, що відповідно до вимог чинного законодавства та з урахуванням предмета спору і характеру спірних правовідносин, при недосягненні згоди між двома співвласниками спірного будинковолодіння щодо його добровільного поділу, при судовому врегулюванні даної категорії слід призначати будівельно-технічну експертизу, із чим також погоджується сторона відповідача (а. с. 63).

Доводи апеляційної скарги відповідача в тому, що за змістом позовної заяви предметом спору є домоволодіння АДРЕСА_2 , а у клопотанні про призначення експертизи зазначено інший об`єкт нерухомості: житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , правильних висновків суду першої інстанції про призначення судової будівельно-технічної експертизи не спростовують з огляду на те, що як з позовної заяви, так і з доданих до неї матеріалів вбачається, що спірним об`єктом нерухомого майна є житловий будинок із прибудовами та господарськими спорудами АДРЕСА_1 . А зазначення позивачем у прохальній частині позовної заяви про виділення в натурі позивачеві у власність 1/2 частини домоволодіння АДРЕСА_2 розцінюється судом як технічна описка в частині зазначення назви вулиці, зважаючи на те, що у цьому ж (першому) абзаці прохальної частини позовної заяви позивач просить винести рішення, яким провести поділ в натурі між співвласниками будинку АДРЕСА_1 .

За наведених обставин апеляційний суд вважає, що ухвала суду є законною і обґрунтованою, постановленою з дотриманням норм процесуального права, в зв`язку з чим не підлягає до скасування, а апеляційна скарга не підлягає до задоволення, оскільки наведені в ній доводи правильність висновків суду першої інстанції не спростовують.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 11 березня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

ГоловуючийМ. В. Матківська
СуддіЮ. Б. Войтко
І. В. Міхасішин

Повний текст судового рішення складено 12 травня 2021 року