Справа № 933/189/21
Провадження 2/933/93/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 травня 2021 року смт Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Донецької області Шинкаренко А.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , до Станично-Луганської селищної військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області, третя особа: Станично-Луганська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

14.04.2021 року позивач ОСОБА_1 , звернулась до суду з вказаним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк в три місяці, з дня набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно протоколу, щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.04.2021 року, призначення не відбулося, оскільки не вистачило потрібної кількості суддів для розподілу справи.

11.05.2021 року, згідно автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею з розгляду справи визначено суддю Шинкаренко А.І.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що позовну заву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України зважаючи на наступне.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, позивач просить звільнити її від сплати судового збору за подання позовної заяви, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Частиною 3 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Наведена норма кореспондується зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

З даної норми вбачається, що єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору, є майновий стан позивача.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Право на доступ до суду, тобто, право кожного на звернення до суду з позовом, щодо його прав та обов`язків цивільного характеру є складовим елементом права на суд, передбаченого п. 1 ст. 6 Конвенції. Другим елементом права на суд є право розраховувати на розгляд спору судом по суті. Згідно до конвенційної практики Європейського суду право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням, які повинні також бути пропорційними, тобто щоб законна мета застосованого обмеження не зводила нанівець зміст конвенційного права на суд. Серед легітимних обмежень права на доступ до суду у практиці Європейського суду визнаються: необхідність сплачувати судовий збір за подачу заяви чи скарги (рішення по справі «Креуз проти Польщі», «Толстой-Мілославський проти Сполученого Королівства (Tolstoy Miloslavsky v. United Kingdom) від 13.07.1995р.).

Позивач, в обґрунтування клопотання, про звільнення її від сплати судового збору, надала довідку про отримання пенсії, та відомості з Державного ретєстру фізичних осіб-платників податків.

Для визначення обставин, згідно яких суд може звільнити від сплати судового збору, необхідно надати суду докази, а саме: довідку про склад сім`ї, розмір отриманих соціальних виплат; відомостей, щодо рухомого чи нерухомого майна позивача, та осіб, які з нею проживають однією сім`єю, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Пунктом 29 Постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових рахунків та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецеденту практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку з цим, при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до Цивільного процесуального кодексу України(далі -ЦПК),Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір»(далі - Закон № 3674-VI), а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Таким чином, враховуючи, що звільнення судом від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, в заяві не зазначено належних та допустимих доказів на підтвердження того, що майновий стан позивача перешкоджає їй сплатити судовий збір у встановленому законодавством порядку і розмірі на момент подання заяви, заява про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає, оскільки законні підстави для звільнення від сплати судового збору, відсутні.

З огляду на викладене, відповідно до ч.ч. 1 і 2 ст. 185 ЦПК України, позовну заяву слід залишити без руху, запропонувавши позивачу, протягом десяти днів з дня вручення ухвали, усунути зазначені недоліки шляхом подачі документів, приведених у відповідність до вимог ст.ст. 175 і 177 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною, повертається позивачу.

Керуючись ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , до Станично-Луганської селищної військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області, третя особа: Станично-Луганська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, та роз`яснити, що у разі неусуненя недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://court.gov.ua/sud0537.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя А.І. Шинкаренко