У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 травня 2021 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Комунального підприємства «ЛАД» Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області; третя особа: Будищенська сільська рада Черкаського району Черкаської області; про стягнення невиплаченої заробітної плати, середнього заробітку за весь період розрахунку при звільненні, моральної шкоди, -

ВСТАНОВИЛА:

12 травня 2021 року представник позивача адвокат Гаврилов Д.О., в інтересах позивача ОСОБА_1 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства «ЛАД» Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області (місцезнаходження: вул. Шевченка, 177, с. Свидівок, Черкаський район, Черкаська область); третя особа: Будищенська сільська рада Черкаського району Черкаської області (місцезнаходження: вул. 30-річчя Перемоги, 42, с. Будище, Черкаський район, Черкаська область); в якому просить суд:

- стягнути з Комунального підприємства «ЛАД» Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області на користь позивача ОСОБА_1 заробітну плату в розмірі 15 181, 03 грн та 7 255,82 грн;

- стягнути з Комунального підприємства «ЛАД» Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області на користь позивача ОСОБА_1 компенсацію за час затримки розрахунку при звільненні, починаючи з 07.04.2021 року по день винесення рішення суду;

- стягнути з Комунального підприємства «ЛАД» Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області на користь позивача ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 3000 грн;

- стягнути з Комунального підприємства «ЛАД» Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області на користь позивача ОСОБА_1 витрати на правничу допомогу в розмірі 6000 грн.

Згідно зі статтею 33 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень ст.ст. 36, 37 ЦПК України, було визначено головуючу суддю Миколаєнко Т.А. та 12 травня 2021 року передано їй дану справу.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

При вирішенні питання про можливість відкриття провадження у справі оглядом матеріалів даної позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам чинного законодавства.

Так, вимоги до оформлення позовної заяви визначені статтею 175 ЦПК України.

Частиною 5 статті 175 ЦПК України передбачено, що у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Відповідно до частини 7 статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

За приписами частин 2, 4 статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного) та окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з частиною 1 статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною першою, другою статті 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

За змістом частин 1, 2, 4, 5, 6 статті 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Відтак, вимогам, встановленим ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_1 не відповідає, оскільки її підписано представником позивача ОСОБА_2 , однак суду не подано документів, які б підтверджували право останнього звертатися до суду в інтересах ОСОБА_1 .

При цьому, суд зауважує, що у переліку додатків до позовної заяви ОСОБА_1 зазначені копія свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та ордер, але до матеріалів справи, як вказано вище, дані документи не долучені, про що консультантом суду ОСОБА_3 складено відповідний акт від 12 травня 2021 року.

Крім того, відповідно до частини першої статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, згідно кількості відповідачів і третіх осіб.

За приписами частини п`ятої статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною другою статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами четвертою - шостою статті 95 ЦПК України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003 року "ДСТУ 4163-2003", відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Всупереч вказаним вище вимогам копії письмових доказів, які додані для відповідача та третьої особи, надані без належного їх засвідчення.

Згідно з пунктом 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За приписами частини п`ятої статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Пунктом 8 частини третьої статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що у ній відсутні відомості про те, чи працював ОСОБА_1 у день звільнення та чи пред`являв він до відповідача вимогу про розрахунок у порядку ст. 116 КЗпП України.

Водночас, вказані обставини мають істотне значення для правильного вирішення спору, особливо, зважаючи на вимогу позивача про проведення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Також, всупереч вимогам пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України, частини п`ятої статті 177 ЦПК України та пункту 8 частини третьої статті 175 ЦПК України, до матеріалів позовної заяви не долучено копію трудової книжки позивача ОСОБА_1 , а також не зазначено її як доказ, який не може бути поданий разом із позовною заявою.

Разом з тим, пунктом 8 частини третьої статті 175 ЦПК України закріплено, що позовна заява повинна містити зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Дану вимогу закону представником позивача не виконано.

Також, у позовній заяві не вказано статус третьої особи по справі, як учасника справи.

Водночас, за змістом частини першої статті 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 53 ЦПК України у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

При цьому, як зазначено вище, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть брати участь у справі на стороні позивача або відповідача.

Аналізуючи дані положення закону, приходжу до висновку, що для залучення до участі у справі третьої особи необхідна заява, яка в матеріалах справи відсутня.

Зауважую, що заява позивача про залучення третьої особи повинна бути подана в порядку, передбаченому частиною четвертою статті 53 ЦПК України, з дотримання вимог ст.ст. 182, 183 ЦПК України.

За даних обставин, вимоги ЦПК України щодо пред`явлення позову не дотримано, а тому вирішення питання про відкриття провадження в даній справі буде передчасним.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV суди застосовують Конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» (СASE OF KREUZ v. POLAND), заява № 28249/95, від 19 червня 2001 року, у пункті 53 якого Суд зазначив: "Право на суд" не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Крім того, у пункті 22 рішення у справі "Мельник проти України" (заява № 23436/03) від 28 березня 2006 року, Суд нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Однак право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

За змістом частин першої третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, ОСОБА_1 необхідно:

- власноручно підписати позовну заяву та подати її до суду з долученими до неї копіями позовної заяви відповідно до кількості учасників справи або, на підтвердження повноважень свого представника, долучити на виконання вимог цієї ухвали до матеріалів позовної заяви документи, які б підтверджували право адвоката Гаврилова Д.О. звертатися до суду в інтересах позивача;

- засвідчити копії письмових доказів, які додані для відповідача та третьої особи, на відповідність оригіналу, з урахуванням вимог ст. 95 ЦПК України;

- викласти позовну заяву у новій редакції, у якій вказати відомості про те, чи працював ОСОБА_1 у день звільнення; чи пред`являв він до відповідача вимогу про розрахунок у порядку ст. 116 КЗпП України; а також щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

- долучити до матеріалів позовної заяви копію трудової книжки;

- подати заяву про залучення третьої особи, у якій конкретизувати її правовий статус, як учасника справи, в порядку, передбаченому частиною 4 статті 53 ЦПК України, з дотримання вимог ст.ст. 182,183 ЦПК України.

Суд зауважує, що у разі неможливості самостійно надати докази, позивач вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно відповідати вимогам, зазначеним у статті 83 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного, позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху і надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «ЛАД» Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області; третя особа: Будищенська сільська рада Черкаського району Черкаської області; про стягнення невиплаченої заробітної плати, середнього заробітку за весь період розрахунку при звільненні, моральної шкоди - залишити без руху, надавши позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо він у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 175 ЦПК України, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

У разі невиконання ухвали суду, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернена позивачу.

Ознайомитись з повним текстом ухвали суду, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: Т. А. Миколаєнко