УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2021 року м.Харків

Суддя Київського районного суду м.Харкова Колесник С.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 28 грудня 2020 року, виданого за заявою Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з ОСОБА_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

28 грудня 2020 року Київським районним судом м.Харкова видано судовий наказ за заявою Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з ОСОБА_1 за період з 01.11.2017 по 01.09.2020 у розмірі 1892,88 грн. та судового збору в розмірі 210,20 грн..

Боржник ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про скасування вищезазначеного судового наказу, яка надійшла до суду засобами поштового зв`язку 13.05.2021 Вх.№27360.

Заявник просить: поновити строк для подання заяви про скасування вказаного судового наказу, адже копія судового наказу вперше була отримана нею поштою 30.04.2021, після цього були святкові та неробочі дні. Крім того, виникли складнощі через ситуацію, що склалася останніми місяцями у зв`язку із заходами, які вживаються у Харківській області, направленими на протидію розповсюдження «коронавірусу» (COVID-19); скасувати судовий наказ від 28.12.2020. у справі № 953/16340/20 (суддя - Шаренко С.Л.) про стягнення з ОСОБА_1 на користь КП «Жилкомсервіс» заборгованості за житлово-комунальні послуги в сумі 1892 грн. 88 коп. та суми судового збору.

При цьому вказує, що судовий наказ підлягає скасуванню, оскільки у спірний період частково борг вона сплачувала що підтверджується доказами, які слід буде витребувати з банківських установ при новому розгляді справі. Окрім того, нараховані суми оплати боргу у спірний період є необґрунтованими, оскільки комунальні послуги надавалися не у повному обсязі, деякі комунальні послуги взагалі не надавалися, деякі послуги надавалися не дуже неякісно, але за повну вартість. Не всі особи, зареєстровані за адресою заявника, там постійно проживають, деякі взагалі багато років за адресою не проживають. Вважає, що нарахована до сплати сума боргу у спірний період є завищеною і не відповідає реальному обсягу та якості наданих послуг та кількості осіб, на яких вона була розрахована.

Окрім того, у періоди не надання послуг, стягувач не проводив перерахунок нарахованої оплати, чим порушив вимоги закону і права споживача послуг, що буде підтверджено показаннями свідків, відповідними актами виконання робіт, висновками новопризначених судових експертиз щодо обсягу та якості, фактично наданих комунальних послуг.

Суддя, дослідивши матеріали заяви про скасування судового наказу, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Як вбачається із поданої ОСОБА_1 заяви, стягувачем вказано: Комунальне підприємство «Комплекс з вивозу побутових відходів» (, адреса: 61140, м.Харків, пров.Золотий, 4) в той час, як заявником у справі №953/16430/20 є Комунальне підприємство «Жилкомсервіс».

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 4-2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання заяви про скасування судового наказу встановлюється в розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 113,50 грн.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України «Про судовий збір». Так, положеннями ст. 8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як роз`яснено у цій постанові, судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України "Про судовий збір", а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Отже, дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Як вбачається зі змісту заяви, заявник просить відстрочити їй сплату судового збору до ухвалення рішення по суті через ситуацію, що склалася останніми місяцями у зв`язку із заходами, які вживаються у Донецькій області, направленими на протидію розповсюдження «коронавірусу» (COVID -19).

Проте жодних доказів щодо підтвердження підстав тяжкого матеріального становища заявником суду не надано.

Таким чином, заявником не надано до заяви доказів на підтвердження того, що її майновий стан на момент подачі заяви до суду перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, а саме не надано доказів, щодо її доходів.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи те, що заява про скасування судового наказу неналежно оформлена, а саме: заявником не вірно вказано стягувача, не сплачено судовий збір, відповідно до ч. 6 ст.170 ЦПК України заява підлягає поверненню без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 170, 258, 259, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 28 грудня 2020 року, виданого за заявою Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з ОСОБА_1 - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2021.

Суддя Колесник С.А.