г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/3349/20
Номер провадження 2/213/147/21
У Х В А Л А

17 травня 2021 року м. Кривий Ріг

Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Алексєєва О.В.,

за участю секретаря судового засідання Бабейкіної Н.О.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя. В обґрунтування позовної заяви позивач посилалась на те, що 09 грудня 2000 року зареєструвала шлюб з відповідачем. В період шлюбу, за рахунок коштів сімейного бюджету, 21 грудня 2007 року вони придбали житловий будинок АДРЕСА_1 . Кошти на придбання вказаного житлового будинку були отримані шляхом оформлення кредитного договору від 21.12.2007, за яким вона виступила поручителем відповідно до Договору поруки від 21 грудня 2007 року. Просила визнати вказаний будинок спільною сумісною власністю подружжя, набутою під час шлюбу та визнати за нею право спільної часткової власності на 1/2 частину будинку з господарськими спорудами.

19 квітня 2021 року від представника позивача до суду надійшла уточнена позовна заява, в якій зазначає, що спірний житловий будинок був придбаний за рахунок коштів батьків позивача та коштів сімейного бюджету. Відповідач отримав в борг від матері позивача ОСОБА_4 24000 грн. на придбання спірного будинку. Вказані кошти відповідачем повернуті не були. Вважає, що їй на праві особистої приватної власності повинно належати 3/4 частки житлового будинку, а тому просить визнати за нею право власності на таку частку будинку з господарськими спорудами та визнати за відповідачем право приватної спільної власності на 1/ 4 частку житлового будинку АДРЕСА_1 з господарськими спорудами.

В судовому засіданні представник позивача підтримав уточнену позовну заяву та просив її прийняти до розгляду. Відповідач в судовому засіданні заперечив проти прийняття уточненої позовної заяви.

Дослідив уточнену позовну заяву, вислухав думку учасників справи, суд приходить до такого.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

В своїй Постанові від 09 липня 2020 року у справі 922/404/19 ВС зазначив, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Встановлено, що позивачем в уточненій позовній заяві збільшені позовні вимоги щодо розміру частки права власності позивача, заявлено нову вимогу про визнання за відповідачем права власності на частку спірного житлового будинку, а також змінені підстави позову: набуття майна в тому числі за рахунок коштів батьків позивача, які були надані у борг відповідачу.

Таким чином фактично представником позивача змінено предмет та підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Таке роз`яснення містить Постанова ВП ВС від 25.06.2019 № 924/1473/15.

Змінюючи одночасно предмет і підставу, позивач фактично оформлює новий позов, який повинен вже розглядатись в іншому провадженні.

Частиною 3 статті 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Отже, приписами вказаної норми ЦПК України визначено, що одночасна зміна і предмета і підстав позову не допускається. Зміна позивачем підстав і предмета позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива.

З тих підстав, що із уточненої позовної заяви, всупереч вимогам статті 49 ЦПК України, вбачається зміна як підстав так і предмета позову, а тому в задоволенні заяви представника позивача про прийняття уточненої позовної заяви необхідно відмовити.

Разом з тим, встановлено, що провадження у справі відкрито на підставі ухвали від 05 жовтня 2020 року, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження. Судове засідання неодноразово відкладалось, в судовому засіданні 11 березня 2021 року було оголошено перерву, уточнену позовну заяву подано 19 квітня 2021 року.

Таким чином, представником позивача пропущено строк для подання заяви про зміну предмету або підстав позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 43, 49, 260 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити представнику позивача ОСОБА_1 у прийнятті уточненої позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання особистою приватною власністю частки нерухомого майна та визнання за відповідачем права спільної часткової власності на 1/4 житлового будинку, яка подана до суду 19 квітня 2021 року.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.В.Алексєєв