Провадження № 2/947/748/21
УХВАЛА

12.05.2021

Київський районний суд м. Одеси у складі головуючого - судді Луняченка В.О. ,

За участю представника позивача адвоката Ричкова М.Ю.

Представника відповідача адвоката Адабаш С.А.

Розглянувши клопотання про поновлення строку на подання уточненої позовної заяви по цивільної справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, Органу опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення, встановлення порядку користування квартирою, розподілу особових рахунків по сплаті комунальних послуг та виселення ,-

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси 20.08.2020 року звернувся ОСОБА_1 із позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, Органу опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради про усунення перешкод у користуванні житлом: квартирою АДРЕСА_1 , вселення його та членів його родини у зазначену квартиру, встановлення порядку користування квартирою, розподілу особових рахунків по сплаті комунальних послуг та виселення із вказаної квартири невідомих осіб, яки мешкають у квартирі за згодою відповідача.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.08.2020 року головуючим у справі визначено Луняченко В.О.

Ухвалою суду від 28.09.2020 року, після усунення позивачем недоліків у позовної заяві, відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

16.11.2020 року підготовче провадження закрито із призначенням справи до розгляду по суті.

Від представника позивача 29.04.2021 року надано клопотання про поновлення строку для подання уточненої позовної заяви та подана заява, згідно якою у межах раніше заявлених вимог уточнюються відомості про членів сім`ї позивача яки потребують вселенню у квартиру, уточнюються порядок користування квартирою відповідно до технічного паспорту та додатково обґрунтовується правова позиція сторони.

Пропуск строку на подачу відповідної заяви обґрунтовується юридичною необізнаністю позивача та наявність укладеного договору із адвокатом вже після закриття підготовчого засідання.

Представник відповідача заперечувала проти задоволення клопотання враховуючи значний проміжок часу між поданням первинного позову до суду, безпосередню участь позивача у підготовчому провадженню та його згоду на закриття підготовчого провадження, при тому що судом роз`яснювались як права позивача так і наслідки закриття підготовчого провадження.

Цивільний процесуальний кодекс України ( далі ЦПК) визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ч.1 ст. 2 ЦПК ).

У відповідності до вимог п.4 ст. 264 ЦПК при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду.

У відповідності до вимогп.2 ч.2 ст. 49 ЦПК позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною п`ятою вищезазначеної статті визначено, що у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Таким чином заява про уточнення позовних вимог, в якому збільшені ( більш деталізовані ) позовні вимоги може бути подана , у випадку розгляду справи у загальному позовному провадженні, лишена стадії підготовчого провадження.

Одночасно із цим, в даному випадку суд враховує, що зазначена заява не змінює підстави або предмет позову а лише деталізує існуючи позовні вимоги та визначає правову позицію сторони, під час підготовчого провадження у сторони позивача був відсутній адвокат а крім того, представником відповідача подавалось клопотання про продовження строку на подання відзиву на первинний позов але самого відзиву до суду не надано.

Зазначені обставини, на думку суду, дозволяють суду, не порушуючи прав та інтересів інших учасників процесу поновити строк на прийняття уточненої позовної заяви, так як відмова у прийнятті фактично буди проявом надмірного формалізму.

Згідно постанови від 1 липня 2020 року у справі № 488/3753/17-ц, посилаючись на практику ЄСПЛ, Верховний Суд зазначив, що формалізм у процесі є позитивним і необхідним явищем, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя, та є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 49,126,127, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Задовольнити клопотання адвоката Ричкова М.Ю. представника позивача, про поновлення строку на прийняття уточненої позовної заяви, по цивільної справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, Органу опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення, встановлення порядку користування квартирою, розподілу особових рахунків по сплаті комунальних послуг та виселення.

Поновити строк на прийняття уточненої позовної заяви про усунення перешкод у користуванні житлом: квартирою АДРЕСА_1 , вселення його та членів його родини: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у зазначену квартиру, встановлення порядку користування квартирою шляхом виділення позивачу та членам його сім`є у користування двох житлових кімнат житловою площею 10,2 та 17,4 кв.м. із балконом 0,9 кв.м та залишення відповідачу у користуванні однієї житлової кімнати площею 11,8 кв.м та лоджії 1,4 кв.м.. із залишенням інших приміщень у загальному користуванні , розподілу особових рахунків по сплаті комунальних послуг та виселення із вказаної квартири невідомих осіб, яки мешкають у квартирі за згодою відповідача.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення на нею можуть бути зазначені у апеляційної скарзі на рішення суду.

Суддя Луняченко В. О.