СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/4058/21
ун. № 759/6494/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2021 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Твердохліб Ю.О.

за участю секретаря Фітяка Є.М.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

представника відповідачів ОСОБА_4

розглядаючи у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право власності, стягнення збитків та упущеної вигоди,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2021 року ОСОБА_5 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просить визнати відповідачів такими, що втратили право власності на квартиру АДРЕСА_1 , та стягнути з відповідачів на свою користь збитки у розмірі 110 000,00 грн та збитки у вигляді упущеної вимоги у розмірі 220 000,00 грн.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.03.2021 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О.

Справу передано на розгляд судді 01.04.2021 року.

Провадження у справі відкрито 02.04.2021 року з призначенням справи до розгляду за правилами загального позовного провадження.

У підготовчому засіданні 05.05.2021 року представник відповідачів ОСОБА_4 заявив клопотання "Про залишення позовної заяви ОСОБА_5 без руху у справі № 759/6494/21 на підставі ч.11 ст. 187 ЦПК України", яка задоволенню не підлягає, оскільки підстави, наведені у ній були досліджені судом при відкритті провадження у справі.

Крім того, За змістом статей 13 та175 ЦПК України, позивач на власний розсуд обґрунтовує свої вимоги з викладом відповідних обставин та зазначенням доказів, що підтверджують такі обставини. Невідповідність зазначених у позовній заяві обставин чи доказів на підтвердження позовних вимог, неточність формулювань позовних вимог, їх неузгодження із способами захисту порушеного права, недоведеність підстав позову за кожною вимогою не перешкоджає розгляду справи, оскільки може бути підставою для відмови в задоволенні позову по суті.

У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права на доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Водночас, встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Суд наголошує, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур. Європейський суд з прав людини надаючи тлумачення принципу верховенства права в світлі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначав, що формальності не можуть бути підставами для виправдання несправедливості.

Суд, враховуючи зазначені обставини і вимоги закону, з дотриманням вимог частини 5 статті 12 ЦПК України, яка зобов`язує суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, відкрив провадження у справі.

При цьому п. 7 ч. 2ст. 197 ЦПК України визначено, що у підготовчому засіданні суд з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

Отже, питання оцінки обґрунтованості позову вирішується судом на наступних етапах судового розгляду. Тобто суд не вправі з підстав ненадання доказів залишити позовну заяву без руху та повертати заявнику.

Також під час підготовчого судового засідання відповідач ОСОБА_2 заявив клопотання "Про залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі №759/6494/21 на підставі п.4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України в частині вимог до ОСОБА_3 про визнання такою, що втратила право власності на квартиру АДРЕСА_1 ".

Розглянувши клопотання, вислухавши представників позивача та відповідача, а також думку відповідачів, ознайомившись з матеріали справи, суд вважає наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Судом встановлено, що в провадження Святошинського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа № 759/2691/21, провадження у якій відкрито 26.02.2020 року, за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про визнання такою, що втратила право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Таким чином, зважаючи на те, що із наведених позовів позивача вбачається наявність спорів щодо одного предмету - квартири АДРЕСА_1 , проте з різних підстав, клопотання задоволенню не підлягає.

Також під час підготовчого судового засідання відповідач ОСОБА_2 заявив клопотання "Про закриття провадження у цивільній справі №759/6494/21 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України у зв`язку з відсутністю предмету спору в частині вимог про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди у розмірі 220 000,00 грн та про стягнення збитків у розмірі 110 000,00 грн у зв`язку із відсутністю предмету спору". В обґрунтування клопотання представник відповідачів вказав на безпідставність вимог позивача, оскільки на час звернення з цим позовом у позивача був відсутній предмет спору.

Ухвалою суду від 27.03.2020 року у справі № 759/5175/20 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 і заборонено вчиняти будь-які реєстраційні дії до розгляду справи по суті, справа № 759/5175/20 не розглянута судом, тому вимоги про стягнення збитків у розмірі 330 000,00 грн до ОСОБА_2 є передчасними (ч. 1 ст.159 ЦПК України). Щодо вимог до ОСОБА_3 , то в її інтересах заходи забезпечення позову не вживались, а тому до неї не можуть бути заявлені вищевказані вимоги про відшкодування збитків.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, зокрема, якщо відсутній предмет спору.

На даний час вказані позовні вимоги не вирішені, позивачем підтримуються, тому в даному випадку між сторонами є спір і він не є вичерпаним.

Доводи представника відповідачів щодо цього клопотання є по суті запереченням позовних вимог та не свідчать про відсутність між сторонами предмета спору, що може бути підставою для закриття провадження у справі.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що підстави для закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України відсутні.

Також під час підготовчого судового засідання відповідач ОСОБА_2 заявив клопотання "Про зупинення провадження у цивільній справі №759/6494/21"

Згідно вимог п. 6 ч. 1 ст.251 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове або повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу, і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Зі змісту наведеної норми випливає, що причиною зупинення провадження у справі в даному випадку є неможливість її розгляду до вирішення пов`язаної з нею іншої справи, яка розглядається іншим судом.

Для вирішення питання про зупинення провадження у справі суд у кожному конкретному випадку з`ясовує, як пов`язана справа, яка розглядається господарським судом, зі справою, що розглядається іншим судом, а також те, чим обумовлюється неможливість розгляду справи.

Пов`язаність справ полягає у тому, що рішення іншого суду, який розглядає справу, встановлює обставини, які впливають на збирання та оцінку доказів у даній справі, зокрема, факти що мають преюдиціальне значення.

Неможливість розгляду справи до вирішення справи іншим судом полягає в тому, що обставини, які розглядаються іншим судом, не можуть бути встановлені судом самостійно у даній справі, тобто суд не може розглянути певну справу через обмеженість своєї юрисдикції щодо конкретної справи внаслідок: а) непідвідомчості; б) обмеженості предметом позову; в) неможливості розгляду тотожної справи; г) певної черговості розгляду вимог.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що розгляд справи №759/6494/21 є неможливим до набрання законної сили судовими рішеннями у справі № 759/5175/20, оскільки під час розгляду справи № 759/5175/20 будуть встановлені обставини, які входять в предмет доказування у даній справі, зокрема щодо правомірності набуття ТОВ "Мегаінвест сервіс" права власності на спірні квартири та подальшої їх передачі в суборенду.

При цьому, суд зазначає, що зупинення провадження у даній справі є виправданим, так як зможе забезпечити ухвалення законного та справедливого рішення у справі, а також забезпечити захист прав як позивача, так і відповідача, буде дотримано принцип правової визначеності та справедливості. Жодне своєчасне вирішення спору не може бути виправдане, якщо рішення у справі буде несправедливим, а отже, - буде ухвалене з порушенням принципу верховенства права.

Враховуючи вищевикладене, результат розгляду Святошинським районним судом м. Києва справи № 759/5175/20 безпосередньо впливає на розгляд даної справи, суд дійшов висновку зупинити провадження у справі № 759/6494/21 до набрання законної сили судовими рішеннями у справі № 759/5175/20.

На підставі викладеного та, керуючись ст. ст. 251,253,353 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідачів ОСОБА_4 від 13.04.2021 року "Про залишення позовної заяви ОСОБА_5 без руху у справі № 759/6494/21 на підставі ч.11 ст. 187 ЦПК України" - відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 від 29.04.2021 року "Про залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі №759/6494/21 на підставі п.4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України в частині вимог до ОСОБА_3 про визнання такою, що втратила право власності на квартиру АДРЕСА_1 " - відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 від 29.04.2021 року "Про закриття провадження у цивільній справі №759/6494/21 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України у зв`язку з відсутністю предмету спору в частині вимог про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди у розмірі 220 000,00 грн та про стягнення збитків у розмірі 110 000,00 грн у зв`язку із відсутністю предмету спору" - відмовити.

Клопотання відповідача ОСОБА_2 від 29.04.2021 року "Про зупинення провадження у цивільній справі №759/6494/21" - задовольнити.

Зупинити провадження у справі №759/6494/21 до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 759/5175/20.

Зобов`язати учасників справи повідомити суд про усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі №759/6494/21.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 11.05.2021.

Суддя Ю.О. Твердохліб