233 № 233/5702/20
14 травня 2021 року м. Костянтинівка
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Левчук О.О.,
за участю секретаря судового засідання Рамазанової В.Х.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Костянтинівка цивільну справу №233/5702/20 за позовною заявою
ОСОБА_1 , що мешкає за адресом: АДРЕСА_1
ОСОБА_2 , юридична адреса: АДРЕСА_2
про стягнення безпідставно набутих коштів,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
18.12.2020 року ОСОБА_1 звернулася до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів.
У задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Суперфін В.М., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кузьмін О.О., Шевченківська районна у м. Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування, про визнання договору купівлі-продажу недійсним відмовлено.
В іншій частині рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19.04.2018 року та постанова Київського апеляційного суду від 05.12.2018 року залишені без змін.
09.10.2015 року Позивач перерахувала на поточний рахунок Відповідача № НОМЕР_1 , відкритий у АТ «Артем-банк», грошові кошти у розмірі 532627,00грн.
Перераховуючи Відповідачу кошти, Позивач вважала, що вона оплачує Відповідачу за купівлю земельної ділянки за адресом: АДРЕСА_3 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 09.10.2015 року, який був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Суперфін Б.М.
Оригінал вказаного платіжного доручення знаходиться у Позивача.
Договір купівлі-продажу земельної ділянки від 09.10.2015 року був укладений Позивачем із Відповідачем після договору купівлі-продажу земельної ділянки від 16.04.2015 року, який визнаний в судовому порядку неукладеним.
Тобто, вже станом на дату передачі Відповідачу грошових коштів по договору купівлі-продажу земельної ділянки від 09.10.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сунерфін Б.М., Позивач не була пов`язаною з Відповідачем жодними договірними правовідносинами щодо придбання земельної ділянки за адресом: АДРЕСА_3 .
Просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 532627 (п`ятсот тридцяти двох тисяч шістсот двадцяти семи) гривень 00 копійок, а також понесені витрати зі сплати судового збору в розмірі 5326,27грн.
Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01.02.2021 року провадження по цивільній справі відкрито та призначено попередній судовий розгляд по справі у судовому засіданні на 01.03.2021 року.
Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01.03.2021 зазначену цивільну справу призначено до розгляду у судовому засіданні на 30.03.2021 року.
Позивачка та її представник в судове засідання не з`явилися, однак надіслали заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Не заперечують проти ухвалення заочного рішення по справі.
Відповідачка у судове засідання не з`явилася. Повідомлений належним чином про час та місце слухання справи повісткою та через оголошення на Веб-сайті суду, про причини неявки суду не повідомив, у зв`язку з чим зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положеннямст.280 ЦПК України.
Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв`язку, об`єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 19 квітня 2018 року позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Суперфін Борис Михайлович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кузьмін Олексій Олександрович, Шевченківська районна в м. Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування, про визнання недійсними договорів купівлі-продажу, витребування майна з чужого незаконного володіння, задоволено частково.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку АДРЕСА_3 (кадастровий номер :88:155:0028), що знаходиться за адресом: АДРЕСА_5 , укладений 16 квітня 2015 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кузьміним Олексієм Олександровичем за реєстровим №582.

Витребувано із незаконного володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку АДРЕСА_5 , загальною площею 871,0 кв.м., кадастровий номер :88:155:0028.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

В решті позовних вимог відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 05 грудня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 квітня 2018 року залишено без змін.

Постановою Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11.11.2020 року Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 квітня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 грудня 2018 року у частині визнання договору купівлі-продажу від 16 квітня 2015 року недійсним скасовано і ухвалено в цій частині нове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Суперфін Борис Михайлович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кузьмін Олексій Олександрович, Шевченківська районна у м. Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування, про визнання договору купівлі-продажу недійсним відмовити.

В іншій частині Шевченківського районного суду м. Києва від 19 квітня

2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 грудня 2018 року залишити без змін.

Постанова Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду мотивував тим, що договір купівлі-продажу земельної ділянки від 16.04.2015 року з кадастровим номером :88:155:0028 за адресом: АДРЕСА_5 є неукладеним, оскільки на його укладення з ОСОБА_2 , як покупцем, було відсутнє волевиявлення продавця ОСОБА_3 , як продавця, що підтверджено висновком експерта від 29.08.2017 року №8-4/1957 Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України у кримінальному провадженні за №0007660.

За результатами розгляду справи №761/21897/16-ц встановлено, що договір купівлі-продажу земельної ділянки від 16.04.2015р., цільове призначення: для будівництва та обслуговування житлового будинку АДРЕСА_3 , з кадастровим номером :88:155:0028, що знаходиться за адресом: АДРЕСА_5 між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є неукладеним.

Постанова набрала законної сили 11.11.2020 року.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по даній справі були учасниками справи №761/21897/16-ц, в якій встановлена обставина того, що договір між ними є неукладеним, то відповідно до положень частини 4 статті 82 ЦІІК України встановлені у вказаних вище судових рішеннях по справі №761/21897/16-ц обставини доказування не потребують.

09.10.2015 року ОСОБА_1 перерахувала на поточний рахунок ОСОБА_2 № НОМЕР_1 , відкритий у АТ «Артем-банк», грошові кошти у розмірі 532627,00грн., що підтверджується копією платіжного доручення від 009.10.2015р.

Перераховуючи ОСОБА_2 кошти, ОСОБА_1 вважала, що вона оплачує ОСОБА_2 за купівлю земельної ділянки за адресом: АДРЕСА_5 , на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 09.10.2015 року, який був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Суперфіном Б.М.

Договір купівлі-продажу земельної ділянки від 09.10.2015 року був укладений ОСОБА_1 із ОСОБА_2 після договору купівлі-продажу земельної ділянки від 16.04.2015 року, який визнаний в судовому порядку неукладеним.

Тобто, вже станом па дату передачі ОСОБА_2 грошових коштів по договору купівлі-продажу земельної ділянки від 09.10.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сунерфіном Б.М., ОСОБА_1 не була пов`язаною з ОСОБА_2 жодними договірними правовідносинами щодо придбання земельної ділянки за адресом: АДРЕСА_5 .

Таким чином, враховуючи висновки судів по справі №761/21897/16-ц, грошові кошти у розмірі 532627,00грн. набуті ОСОБА_2 без правової підстави на те, тому у ОСОБА_2 з 09.10.2015р. існує зобов`язання перед ОСОБА_1 повернули отримані грошові копни, які є безпідставно набутими.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Відповідно до ч.ч.5, 6 ст.81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 1212 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України) особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах. Отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні па підставі статті 1212 ЦК України тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах: від 10.09.2018 року у справі №638/11807/15-ц (касаційне провадження №61-1215ев17), від 12.09.2018 року у справі №154/948/16 (касаційне провадження №61-4497ск18), від 12.12.2018 року у справі №205/3330/14-ц (касаційне провадження №61-1133ев 18).

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але у подальшому відпала.

Отже, для виникнення зобов`язання, передбаченого статтею 1212 ЦК України, важливим є сам факт безпідставного набуття або збереження, а не конкретна підстава, за якою це відбулося.

Тобто у разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 ЦК України може бути застосована тільки після того, якщо така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена, або була відсутня взагалі.

Вказані висновки висловлені також КСЦ ВС у постанові від 30.08.2018 року по справі №334/2517/16-ц. касаційне провадження №61-29056св18, в постанові від 14.04.2020 року по справі №495/2442/16-ц, касаційне провадження №61-15428св19.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню, та з відповідача на користь позивача підлягає стягненню безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 532627 (п`ятсот тридцяти двох тисяч шістсот двадцяти семи) гривень 00 копійок.

При зверненні до суду позивачем понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 5326 (п`яти тисяч трьохсот двадцяти шести) гривень 27 копійок.

Суд розподіляє судові витрати, відповідно до положень ст.141 ЦПК України, та стягує з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору у розмірі 5326 (п`яти тисяч трьохсот двадцяти шести) гривень 27 копійок.

Керуючись ст.ст.4, 12, 13, 81, 89, 141, 258-259, 263-265, 266, 280 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_3 ) безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 532627 (п`ятсот тридцяти двох тисяч шістсот двадцяти семи) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_3 ) витрати зі справи судового збору в розмірі 5326 (п`яти тисяч трьохсот двадцяти шести) гривень 27 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається позивачем безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текс судового рішення виготовлено 17.05.2021 року.

Суддя Костянтинівського

міськрайонного суду: О.О. Левчук