Номер справи 243/4165/21
Номер провадження 2/243/1578/2021
РІШЕННЯ

І м е н е м У к р а ї н и

«12» травня 2021 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Хаустової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання - Олейникова Є.Г.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі №4 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Миколаївської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулися до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Миколаївської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати та бабуся позивачів - ОСОБА_5 . Після її смерті залишилося спадкове майно, яке складається з: житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав померлій на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 03 лютого 1997 року, реєстровий № 1-219, та земельної ділянки площею 0,3288 га, яка знаходиться на території АДРЕСА_2 та була передана для будівництва та обслуговування жилого будинку і господарчих споруд та ведення особистого підсобного господарства, яка належала померлій на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії І-ДН №111632 від 27 грудня 2001 року.

Під час ремонтних робіт у будинку на початку березня 2021 року ОСОБА_4 знайшов нотаріально посвідчений Заповіт від 11 січня 2001 року, яким ОСОБА_5 заповідала в рівних частках ОСОБА_3 та ОСОБА_4 все належне їй майно.

09 березня 2021 року позивач ОСОБА_3 звернувся до державного нотаріуса Першої Слов`янської державної нотаріальної контори в.о. державного нотаріуса Миколаївської державної нотаріальної контори Донецької області Браташевської Г.О. із Заявою про видачу спадщини після смерті ОСОБА_5 , проте йому було відмовлено в оформленні прав на спадщину, оскільки він пропустив встановлений шестимісячний строк для подачі Заяви про прийняття спадщини.

23 березня 2021 року позивач ОСОБА_4 звернувся до державного нотаріуса Першої Слов`янської державної нотаріальної контори в.о. державного нотаріуса Миколаївської державної нотаріальної контори Донецької області Браташевської Г.О. із Заявою про видачу спадщини після смерті ОСОБА_5 , проте йому було відмовлено в оформленні прав на спадщину, оскільки він пропустив встановлений шестимісячний строк для подачі Заяви про прийняття спадщини.

Зазначають, що шестимісячний строк для прийняття спадщини вони пропустили з поважних причин, оскільки їм не було відомо про існування Заповіту.

Просять суд визначити їм, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк, достатній для подання Заяви про прийняття спадщини за заповітом, що залишилася після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

11 травня 2021 року від позивачів до суду надійшли Заяви, відповідно до яких вони просили справу слухати без їх участі та наполягали на задоволенні позовних вимог (а.с.41-42).

Представник позивачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - ОСОБА_6 , який діє на підставі Ордерів серії АА № 110832490 від 23 квітня 2021 року та серії АА № 110832491 від 23 квітня 2021 року (а.с.27-28), у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

11 травня 2021 року надав до суду Заяву, в якій просив справу розглянути без його участі (а.с.40).

Представник відповідача - Миколаївської міської ради Донецької області у судове засідання не з`явився.

12 травня 2021 року від начальника юридичного відділу виконавчого комітету Миколаївської міської ради Лебідя Д.В. до суду надійшла Заява про розгляд справи без участі їх представника та прийняття рішення на розсуд суду за наявними матеріалами справи (а.с.43).

Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Миколаївської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним Заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Як встановлено у судовому засіданні, позивач ОСОБА_3 є сином ОСОБА_5 . Позивач ОСОБА_4 є сином ОСОБА_3 та онуком ОСОБА_5 . Вказані обставини підтверджуються Свідоцтвами про народження (а.с.11-12).

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за Заповітом від 03 лютого 1997 року, посвідченого державним нотаріусом Першої слов`янської державної нотаріальної контори Паращук О.А., спадкоємцем майна, зазначеного в Заповіті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , є його дружина ОСОБА_5 . Спадкове майно, на яке видано це Свідоцтво, складається з жилого будинку з господарськими та побутовими будовами та спорудами під номером АДРЕСА_1 (а.с.13).

Як слідує з Заповіту від 11 січня 2001 року, посвідченого приватним нотаріусом

Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Мурадовою С.Г., ОСОБА_5 все своє майно заповідала в рівних частках кожному - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.17).

Згідно з Державним актом на право приватної власності на землю серії І-ДН №111632 від 27 грудня 2001 року, ОСОБА_5 на підставі рішення Рай-Олександрівської сільської Ради народних депутатів від 26 березня 1997 року передано у приватну власність земельну ділянку площею 0, 3288 га, яка розташована на території АДРЕСА_2 та була передана для будівництва та обслуговування жилого будинку і господарчих споруд та ведення особистого підсобного господарства (а.с.14).

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Слов`янськ Донецької області, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 , виданим 09 березня 2005 року Слов`янським міським відділом реєстрації актів цивільного стану Донецького обласного управління юстиції, Актовий запис № 28 (а.с.15).

Як вбачається з Акту № 4118 від 19 березня 2021 року, складеного секретарем Миколаївської міської ради Пересічною І.В., ОСОБА_4 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 на теперішній час з 2001 року та веде домогосподарство, яке належало померлій, сплачує всі комунальні послуги, охороняє майно, здійснює його ремонт тощо (а.с.16).

В судовому засіданні встановлено, що 09 березня 2021 року до державного нотаріуса Першої слов`янської державної нотаріальної контори в.о. державного нотаріуса Миколаївської державної нотаріальної контори Донецької області Браташевської Г.О. з Заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 звернувся ОСОБА_3 , але 09 березня 2021 року за вихідним № 123/02-31 Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, ОСОБА_3 у прийнятті Заяви про видачу спадщини після померлої ОСОБА_5 відмовлено, оскільки ним пропущений шестимісячний строк для звернення з Заявою про прийняття спадщини (а.с.18-19).

23 березня 2021 року до державного нотаріуса Першої слов`янської державної нотаріальної контори в.о. державного нотаріуса Миколаївської державної нотаріальної контори Донецької області Браташевської Г.О. з Заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 звернувся ОСОБА_4 , але 23 березня 2021 року за вихідним № 156/02-31 Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, ОСОБА_4 у прийнятті Заяви про видачу спадщини після померлої ОСОБА_5 відмовлено, оскільки ним пропущений шестимісячний строк для звернення з Заявою про прийняття спадщини (а.с.20-21).

Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав Заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання Заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання Заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання Заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи».

В обґрунтування поважності причин пропуску позивачами строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини - 28 січня 2005 року зазначено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не було відомо про існування Заповіту від 11 січня 2001 року, яким ОСОБА_5 заповідала в рівних частках ОСОБА_3 та ОСОБА_4 все належне їй майно.

У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Верховний Суд у Постанові від 21 вересня 2020 року по справі № 130/2517/18 дійшов правового висновку, згідно якого необізнаність спадкоємця про заповіт, недобросовісна поведінка інших спадкоємців та нотаріуса є поважною причиною пропуску строку прийняття спадщини.

Приймаючи до уваги той факт, що позивачами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, то суд приходить до висновку, що їх позовні

вимоги підлягають задоволенню. При цьому, позивачі просять суд визначити їм додатковий строк, достатній для подання Заяви про прийняття спадщини за Заповітом, що залишилася після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Суд вважає за необхідне зазначити, що у відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З огляду на що суд вважає за можливе визначити позивачам строк, достатній для подання Заяви про прийняття спадщини за Заповітом, що залишилася після смерті ОСОБА_5 , терміном у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220 - 1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування», суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Миколаївської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк для подання Заяви про прийняття спадщини за Заповітом, що залишилася після смерті матері - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк для подання Заяви про прийняття спадщини за Заповітом, що залишилася після смерті бабусі - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в судову палату по цивільних справах Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повне судове рішення складено 12 травня 2021 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова.