Справа № 709/354/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 травня 2021 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовомОСОБА_1 до Іркліївської сільської ради, третя особа - ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з цивільним позовом до Іркліївської сільської ради (далі - відповідач), третя особа - ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба - ОСОБА_3 , яка постійно проживала в с. Лящівка Золотоніського (колишнього Чорнобаївського) району Черкаської області. При житті ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповіла позивачу та ОСОБА_2 (далі - третя особа) все своє майно. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої, зокрема входять будинок з надвірними спорудами та земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Третя особа подала до нотаріальної контори заяву про відмову від прийняття спадщини на користь позивача. При цьому позивач у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини не подав у зв`язку з обставинами, пов`язаними з пандемією коронавірусу, зимовим карантином та його захворюванням, викликаним в значній мірі тяжкою втратою близької йому людини. Інших спадкоємців, які б прийняли спадщину ОСОБА_3 , немає. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України, позивач просив визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 31 березня

2021 року провадження у справі відкрито та призначено підготовче засідання (а.с. 14-15).

Відповідач подав відзив, згідно з яким позовні вимоги визнав повністю, просив розгляд справи проводити без участі представника (а.с. 26).

Третя особа також подала відзив на позовну заяву, відповідно до якого позовні вимоги визнала в повному обсязі, просила справу розглянути без її участі (а.с. 34).

Водночас положеннями ст. 181 ЦПК України передбачено подання третьою особою пояснень щодо позову або відзиву, в яких вона викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені ч.ч. 3-6 ст. 178 цього Кодексу.

Таким чином суд розцінює поданий третьою особою відзив на позовну заяву як пояснення третьої особи.

У судове засідання сторони не з`явилися. Позивач подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі, на позовних вимогах наполягав, просив задовольнити (а.с. 42).

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 19 серпня 2020 року серії НОМЕР_1 (а.с. 6).

Згідно з копією довідки виконавчого комітету Іркліївської сільської ради від

11 березня 2021 року № 101 ОСОБА_3 була зареєстрована та проживала одиноко до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 9).

При житті ОСОБА_3 , а саме 17 квітня 2013 року, склала заповіт, посвідчений секретарем Лящівської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області та зареєстрований в реєстрі за № 3, відповідно до якого все своє майно, де б воно не було і з чого б не складалось і взагалі все те, що буде належати їй за законом, заповіла в рівних частинах позивачу і третій особі (а.с. 7).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої входить, зокрема житловий будинок з надвірними спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,95 га, розташована на території Лящівської сільської ради, яка належала останній на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-ЧР № 018594 від 31 липня 2002 року (а.с. 11).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 є день її смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 закінчився

18 лютого 2021 року.

Позивач до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертався, що підтверджуються листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 27 квітня 2021 року (вих. № 120/01-16) (а.с. 32), що надійшов у відповідь на запит суду (а.с. 22), відповідно до змісту якого після смерті ОСОБА_3 подано заяву від імені третьої особи про відмову від спадщини за заповітом на користь позивача (а.с. 33).

Водночас листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 10 березня 2021 року (вих. № 63/02-16) (а.с. 8) позивачу з посиланням на норми ЦК України повідомлено про порядок звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду з позовом про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Під час розгляду справи, виходячи зі змісту позову та доданих до нього документів, судом не встановлено наявність інших спадкоємців, які могли б претендувати на спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Абзацом 4 п. 24 постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки.

Судом встановлено, що постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»; від 20 травня 2020 року

№ 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом

SARS-CoV-2»; та від 22 липня 2020 року № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з

12 березня 2020 року до 31 серпня 2020 року в Україні запроваджено карантин.

Крім того, відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 року № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з 19 грудня 2020 року до 28 лютого 2021 року на території України продовжено дію карантину, встановленого вказаними постановами Кабінету Міністрів України.

Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме обставини пов`язані з пандемією коронавірусу, зимовим карантином є такими, що заслуговують на увагу.

За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, а також те, що позивач є спадкоємцем за заповітом, вказана спадщина після смерті ОСОБА_3 до цього часу ніким не прийнята, відповідач та третя особа проти позову не заперечують, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 200, 259, 263-265 ЦПК України,

суд -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Суддя В.В. Чубай