Справа №307/251/21
Провадження по справі 2/305/459/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.04.2021. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді Марусяк М.О.

секретаря судового засідання Вербещука В.А.

з участю відповідача ОСОБА_1

представника відповідача адвоката Гоздо В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

25.01.2021, ОСОБА_2 звернулася в Тячівський районний суд Закарпатської області з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивує тим, що з відповідачем по справі зареєстрували шлюб 17 грудня 2004 року у виконавчому комітеті Бедевлянської сільської ради Тячівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №32. Від шлюбу народилося двоє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .Причина розпаду сім`ї - відповідач за час спільного проживання не поважав її як дружину, не рахується з її думками, вживає спиртні напої, в нетверезому стані ображає її, наносить побої, матеріально не утримує сім`ю. Через таку поведінку відповідача, вони втратили почуття поваги та довіри одне до одного. Впевнившись в тому, що сім`я розпалася остаточно, відновити її неможливо, просить шлюб укладений між нею та відповідачем - розірвати.

Ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області від 01 березня 2021 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу передано на розгляд до Рахівського районного суду Закарпатської області, для розгляду за підсудністю.

Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, Марусяк М.О. від 31.03.2021 справу прийнято до свого провадження. Відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.

Позивач, ОСОБА_2 , у судове засідання не з`явилася. Разом з позовною заявою надала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. На задоволенні позову наполягає.

Відповідач, ОСОБА_1 , у судовому засіданні позовні вимоги про розірвання шлюбу визнав. На розірвання шлюбу згідний. Однак, з підставами зазначеними позивачкою у позовній заяві про розірвання шлюбу категорично не погоджується, вважає такі нічим іншим як брехнею. Він постійно виїзджав на сезонні роботи за кордон, забезпечував сім`ю, у період коли був на заробітках дружина зраджувала йому у подружній вірності.

Заслухавши відповідача, його представника, дослідивши надані позивачем письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.

Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 17 грудня 2004 року у виконавчому комітеті Бедевлянської сільської ради Тячівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №32.

Від шлюбу у сторін народилося двоє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Поряд з цим у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

З цієї норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.

Позивач, ОСОБА_2 , у позовній заяві зазначила, що миритися з чоловіком за будь-яких обставин не бажає. Відповідач, ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги про розірвання шлюбу визнав, заяв про надання строку на примирення не подавав. Таким чином, враховуючи, що шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивача, порушує її особисті інтереси, що має істотне значення.

Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач, ОСОБА_2 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу у позовній заяві та заяві про розгляд справи без її участі не вказала, яке прізвище вона бажає залишити собі після розірвання шлюбу, тому суд не має можливості встановити таке.

В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), для виконання.

Питання про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355, п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 17 грудня 2004 року у виконавчому комітеті Бедевлянської сільської ради Тячівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №32 - розірвати.

Судові витрати залишити за позивачем.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканка АДРЕСА_1 .

Відповідач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), для виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Головуюча: М.О. Марусяк