У Х В А Л А

Іменем України

07 травня 2021 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про отримання дублікату свідоцтва на право власності на об`єкт нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з даною позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить суд «видати рішення про отримання дублікату свідоцтва на право власності на об`єкт нерухомого майна».

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 05 січня 2021 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху від 05 січня 2021 року було направлено ОСОБА_1 11 січня 2021 року на адресу, зазначену у позовній заяві - АДРЕСА_1 . Однак 19 лютого 2021 року на адресу суду повернулось повідомлення про невручення кореспонденції адресату, причина повернення: «за закінченняям терміну зберігання».

Судом повторно направлено ухвалу від 05 січня 2021 року на адресу позивача 22 лютого 2021 року. Проте, 15 квітня 2021 року на адресу суду повторно повернулось повідомлення про невручення кореспонденції адресату, причина повернення: «за закінченням терміну зберігання».

Таким чином, у встановлений судом строк позивач ухвалу про залишення позовної заяви без руху не виконав, недоліки позовної заяви не усунув.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року було зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 тривалий час не цікавилася станом провадження в даній справі, у визначений судом строк ухвалу про залишення заяви без руху не виконала, недоліки позову не усунула, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

На підставі наведеного та керуючись ст.185, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про отримання дублікату свідоцтва на право власності на об`єкт нерухомого майна - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 07.05.2021.

Суддя О.І. Гринчак