Справа № 559/2274/20
Провадження № 2/559/378/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2021 року Дубенський міськрайонний суд Рівненської області

в складі головуючого судді Ралець Р.В.,

секретаря судового засідання Протас Ю.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Дубно справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та визнання права власності на 1/2 частину будинковолодіння в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

В обґрунтування позовних вимог позивачка посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її рідна тітка по батькові ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина на все належне їй майно, зокрема на Ѕ частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що належала померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину по закону виданого 26.11.1992 року Першою Дубенською міською нотаріальною конторою та зареєстрованого в реєстрі за № 5295. Розпорядження щодо свого майна тітка при житті не зробила, спадкова справа після її смерті не заводилась. На день смерті тітка проживала одна. Вона єдиний спадкоємець майна після смерті ОСОБА_3 . Відповідачка по справі ОСОБА_2 являється власником іншої Ѕ частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 ст.1270 ЦК Кодексу визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини минув 2 квітня 2019 року. На той час вона перебувала на амбулаторному лікуванні з приводу тяжких пологів, тому вимушена була проходити амбулаторне лікування з лютого по квітень місяць 2020 року. У зв`язку з цим, вона не змогла вчасно подати заяву про прийняття спадщини після смерті тітки до нотаріуса. Разом з тим, за відсутності правовстановлюючого документа на 1/2 частину будинковолодіння АДРЕСА_1 , позбавлена можливості оформити у нотаріуса своє право на прийняття та оформлення спадщини.

Враховуючи вищенаведене, просить суд визнати причину пропуску нею строку для прийняття спадщини поважною та надати їй додатковий строк, а також визнати за нею в порядку спадкування за законом право власності на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1 .

Позивачка ОСОБА_1 просить розгляд справи провести без її участі, про що зазначила у позовній заяві.

Відповідачка ОСОБА_2 , згідно поданої заяви, просить розгляд справи проводити без її участі, позов визнає, не заперечує щодо його задоволення.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Згідно ч. 4 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , видане 04.10.2019 Мурманським відділом ЗАЦС, актовий запис №4 (а.с. 6).

У свідоцтві про народження позивачки батьками зазначені: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с. 8).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 (а.с. 7).

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження від 28.05.2020, батьками ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 зазначені ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (а.с. 14).

На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 26.11.1992 року Першою Дубенською міською нотаріальною конторою та зареєстрованого в реєстрі за № 5295, ОСОБА_3 успадкувала Ѕ частку спадкового майна після смерті матері ОСОБА_8 (а.с. 9).

У технічному паспорті на Ѕ частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 власником зазначена ОСОБА_3 (а.с. 10-12).

Вартість Ѕ частини вищевказаного житлового будинку становить 98000 грн., про що свідчить висновок про вартість нерухомого майна (а.с. 19-23).

У свідоцтві про народження ОСОБА_9 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_4 батьками зазначені: ОСОБА_10 та ОСОБА_1 (а.с. 13)

Як свідчить листок непрацездатності №283105, ОСОБА_1 перебувала на амбулаторному лікуванні з приводу тяжких пологів з 10.02.2020 до 20.04.2020 (а.с. 15-16).

ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та відсутністю правовстановлюючих документів на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 17, 18).

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідач позовні вимоги визнав. Реалізувати свої права на спадок в позасудовому порядку позивач не може.

Статтями 328, 392 ЦК України передбачено, що право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який посвідчує його право власності.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» рішення суду, що набрало законної сили, є однією з підстав для реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна.

Обставини, які б вказували, що ОСОБА_3 при житті неправомірно набула або володіла Ѕ частиною житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в суді не встановлено, натомість зазначений житловий будинок дійсно рахується за спадкодавцем.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Спадщина ніким не прийнята.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, повинні досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд вважає, що відмова у поновленні строку для прийняття спадщини порушить права спадкоємця, тому, враховуючи об`єктивні причини, що перешкоджали позивачці своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а саме перебування на амбулаторному лікуванні, суд дійшов висновку, що позивачкою пропущено встановлений строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а відтак заявлені останньою позовні вимоги є обґрунтованим і такими, що підлягають до задоволення.

Керуючись 258, 263, 265 273 ЦПК України, ст.ст.1220, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_4 , виданий Дубнівським РВ УМВС України в Рівненській області 13.02.1997 року) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та визнання права власності на 1/2 частину будинковолодіння в порядку спадкування за законом задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у 3 (три) місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_3 , в порядку спадкування за законом право власності на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга подається до Рівненського апеляційного суду через Дубенський міськрайонний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Р.В. Ралець