УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/9873/20

Провадження № 2/712/530/21

06 травня 2021 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Марцішевської О.М.

за участю секретаря судового засідання Вдовенко О.В.

позивачки ОСОБА_1 , представника позивача адвоката Руднічука Д.В.

представники відповідача Собко І.В., ОСОБА_2 , адвокат Гричаненко О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до комунального закладу «Черкаський обласний краєзнавчий музей» Черкаської обласної ради про поновлення на роботі і оплати за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

07 жовтня 2020 року позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернулася до відповідача комунального закладу «Черкаський обласний краєзнавчий музей» Черкаської обласної ради (м. Черкаси, вул.. Слави, 1) про поновлення на роботі і оплати за час вимушеного прогулу. Просить суд скасувати пункт 1 наказу КЗ «Черкаський обласний краєзнавчий музей» № 48-к від 20.08.2020 року «Про оголошення догани та звільнення ОСОБА_1 », зобов`язати КЗ «Черкаський обласний краєзнавчий музей» поновити ОСОБА_1 на посаді старшого наукового співробітника сектору новітньої історії у складі науково - дослідного відділу історії краю, стягнути з КЗ «Черкаський обласний краєзнавчий музей» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 07.09.2020 року до дня поновлення на роботі, стягнути з КЗ «Черкаський обласний краєзнавчий музей» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 50 000 грн. та судові витрати.

09 жовтня 2020 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження.

19 лютого 2021 року позивач скерував до суду уточнену позовну заяву про поновлення на роботі і оплати за час вимушеного прогулу (зміна підстав позову). В які просить суд скасувати КЗ «Черкаський обласний краєзнавчий музей» наказ № 48-к від 20.08.2020 року «Про оголошення догани та звільнення ОСОБА_1 », зобов`язати КЗ «Черкаський обласний краєзнавчий музей» поновити ОСОБА_1 на посаді старшого науково співробітника сектору новітньої історії у складі науково-дослідного відділу історії краю, стягнути з КЗ «Черкаський обласний краєзнавчий музей» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 07.09.2020 року до дня поновлення на роботі, стягнути з КЗ «Черкаський обласний краєзнавчий музей» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 50 000 грн., стягнути з КЗ «Черкаський обласний краєзнавчий музей» на користь ОСОБА_1 судові витрати.

Ухвалою суду від 01 березня 2021 року прийнято подану 19 лютого 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до комунального закладу «Черкаський обласний краєзнавчий музей» Черкаської обласної ради про поновлення на роботі і оплати за час вимушеного прогулу. Встановлені строки для подачі відзиву на позов, відповіді на відзив, заперечення.

29 квітня 2021 року представник відповідача адвокат Гричаненко О.М. подав до суду відзив на позовну заяву, до даного відзиву будо надано флеш-накопичувача з електронною версією рукописного зошиту ОСОБА_3 1962-1963 років. Також було надано клопотання про виклик та допис в якості свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , в обгрунтування якого відповідач зазначає, що вказані свідки можуть мати доказове значення для спростування обставин, на які позивачка посилалась як на підставу позовних вимог. Також відповідачем було подано клопотання про витребування доказів від Управління комунікації Черкаської обласної державної адміністрації (м. Черкаси, бул. Шевченка, 185) копії макету книги « ОСОБА_7 : Власноруч» поданої ОСОБА_1 на розгляд голові експертної ради Черкаської обласної державної адміністрації з питань розвитку книговидавничої справи від 06.03.2020 року, в обгрунтування клопотання відповідач вказував, що вказаний документ буде мати доказове значення щодо обставин, на які відповідач посилається в обгрунтування заперечень проти позову, також на запит щодо отримання вказаного доказу у позасудовому порядку відповідач його не надано. Також відповідачем заявлено клопотання про залучення до участі в справі в якості третьої особи ОСОБА_8 , оскільки рішення у справі може вплинути на права та інтереси вказаної особи як уповноваженого представника на розпорядження належними ОСОБА_9 авторськими правами після смерті ОСОБА_10 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Руднічук Д.В. в судовому засіданні заперечували по суті клопотань відповідача про залучення третьої особи, долучення флеш-накопичував, виклик свідків, витребування доказів. В обгрунтування заперечень вказували, що рішення у справі про поновлення на роботі позивачки не вплине на авторські права третіх осіб, щодо приєднання до справи флеш-накопичувача вважали порушеним встановлений законом порядк надання даного доказу, покази свідків вважали неналежними доказами, вказували на відсутність підстав для витребування копію макету книги.

Представники відповідача ОСОБА_11 , ОСОБА_2 , адвокат Гричаненко О.М. в судовому засіданні підтримала клопотання та просили їх задовольнити у повному обсязі .

Дослідивши матеріали цивільної справи, заслухавши учасників, суд приходить до наступного.

Вирішуючи клопотання про залучення в якості третьої особи ОСОБА_8 , суд виходить з такого.

У відповідності до ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про залучення в якості третьої особи ОСОБА_8 , оскільки рішення у справі з приводу трудового спору стосується прав та обов`язків сторін як працівника та роботодавця у трудових правовідносинах, а тому не впливає на авторські права будь-яких осіб.

Вирішуючи клопотання про долучення до справи доданого до візиву флеш накопичувача з електронною версією рукописного зошиту ОСОБА_3 1962-1973 років, суд виходить з такого.

Судочинство в Україні ґрунтується на основних засадах, визначених частиною третьою статті 129 Конституції України, зокрема рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; забезпеченні апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

До основних засад (принципів) цивільного судочинства віднесено, зокрема, верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність (частина третя статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частин першої - шостої статті 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом.

Частиною дев`ятою статті 83 ЦПК України визначено, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. ( ч.8 ст.95 ЦПК України).

У пункті 30 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи «Щодо якості судових рішень» міститься положення, згідно з яким дотримання принципів змагальності та рівності сторін є необхідними передумовами сприйняття судового рішення як належного сторонами, а також громадськістю.

Загалом принцип змагальності прийнято розглядати як основоположний компонент концепції «справедливого судового розгляду» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод , що також включає споріднені принципи рівності сторін у процесі та ефективної участі.

Таким чином, принцип змагальності спільно з принципом рівності є одним з основних елементів поняття «право на справедливий суд», що гарантоване Конвенцією.

Принцип змагальності судового провадження охоплює собою, крім можливості подавати власні докази, також право особи на ефективну участь, а саме знати про існування всіх представлених доказів та пояснень іншими учасниками справи, оскільки вони можуть вплинути на рішення суду, мати можливість подавати свої заперечення та зауваження щодо них.

Окремими положеннями статей 95 та 83 ЦПК України особливості використання як засобів доказування письмових доказів (копій та оригіналів), а також особливості їх подання до суду та учасникам справи. Важливою вимогою використання копії письмового доказу як достовірного та допустимого доказу у справі є її належне засвідчення та передчасне надсилання іншим учасникам справи.

Відповідачем не надано доказів, який би підтверджував факт надіслання копії електронною версією рукописного зошиту ОСОБА_3 1962-1973 років на адресу позивача та у відзиві відповідачем вказано, що даний доказ надається виключно для суду. Також не підтверджено належне засвідчення електронної копії вказаного документу. Відповідно до правової позиції Верховного Суду у постанові від 16 грудня 2020 року у справі № 500/1970/19 електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом.

Викладене в сукупності дає підстави для висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про долучення до матеріалів справи флеш-накопичувача з електронною версією рукописного зошиту ОСОБА_3 1962-1963 років, оскільки в іншому випадку буде порушений принципів змагальності та рівності сторін під час розгляду даної справи.

Відмова у долученні доказу не порушує права відповідача на доступ до правосуддя, оскільки це право може бути реалізоване шляхом дотримання встановленої законом правової процедури подання доказів.

Клопотання відповідача про виклик свідків підлягає до задоволення, на підставі ст.69 ЦПК України свідком може бути кожна особа, якій відомі про будь-які обставини, що стосуються справи. Суд не вправі надавати оцінку показам свідка, які не були надані у судовому засіданні. Разом з тим, сторона вправі подавати докази суду та обмеження її у цьому без законних підстав буду обмежувати у здійсненні процесуальних прав та порушувати принцип змагальності.

Згідно до ст. 91 ЦПК України в ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

У відповідності до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Суд приходить до висновку про задоволення клопотання про витребування, оскільки відповідачем обгрунтовано, що вказаний у клопотанні може мати доказове значення щодо обставин, на які відповідач посилався у відзиві на позов в обгрунтування заперечень проти позову, також відповідачем обгрунтовано виникнення труднощів у отриманні доказу у позасудовому порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 53, 84, 91, 182 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката Гричаненка Олександра Миколайовича про залучення в якості третьої особи ОСОБА_8 та долучення до матеріалів справи флеш-накопичувача з електронною версією рукописного зошиту ОСОБА_3 1962-1963 років.

Клопотання адвоката Гричаненка Олександра Миколайовича про виклик свідків та витребування доказів задоволити.

Викликати в судове засідання ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , згідно з ст. 91 ЦПК України попередити свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показів на вимогу суду.

Витребувати від Управління комунікації Черкаської обласної державної адміністрації (м. Черкаси, бул. Шевченка, 185) копію макету книги « ОСОБА_7 : Власноруч» поданого ОСОБА_1 на розгляд голові експертної ради Черкаської обласної державної адміністрації з питань розвитку книговидавничої справи від 06.03.2020 року.

Строк надання доказів встановити - 5 днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що в разі неможливості подати докази, які вимагає суд, взагалі або у встановлені судом строки, особи зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, судом можуть бути застосовані заходи процесуального примусу

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після проголошення (підписання) ( ч.ч.1,2 ст.261 ЦПК України).

Суддя: О.М. Марцішевська

Повний текст ухвали виготовлено 11травня 2021 року.