Справа №263/5268/21
Провадження № 2 /263/1721/2021
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 травня 2021 року м. Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області Хараджа Н.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та вселення,

ВСТАНОВИЛА:

До Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить: визнати за нею право власності на Ѕ частку квартири АДРЕСА_1 ; вселити її в квартиру АДРЕСА_1 .

Ознайомившись з вказаним позовом, приходжу до висновку, що він підлягає залишенню без руху на підставі наступного.

Позовна заява це офіційний документ, що відноситься до основного виду ділового мовлення. Крім чітко визначеного переліку необхідних відомостей, які мають бути в ній зазначені, вона має бути належним чином оформленою, мати доступний, зрозумілий та логічно послідовний виклад.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України (в редакції від 15.12.2017 року) позовна заява повинна містити зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Згідно з мотивувальної частини позовної заяви та доданих до позову матеріалів, а саме: технічного паспорту на спірну квартиру, квитанції від 28.11.1996 року щодо сплати послуг по приватизації, та квитанції від 22.03.2004 року вбачається. що дані документи було оформлено та сплачено ОСОБА_3 , без зазначенні ініціалів, що позбавляє суд можливості встановити, ким саме позивачем чи відповідачем по справі, оскільки останні мають однакові прізвища, та як позивач зазначає у позові, що відповідач також приймала участь у приватизації. Крім того, надана квитанція щодо сплати послуг по приватизації від 01.11.1996 року, проте з паспорту позивача вбачається, що остання була зареєстрована у спірній квартирі з 12.09.1997 року, будь-яких доказів, які б підтверджували, що позивачка проживала та була зареєстрована у спірній квартирі у період часу з 1996 року по 1997 рік у матеріалах справи відсутні. Також позивачем на надано доказів на підтвердження того, що вона зверталась до відповідних органі влади із заявою про видачу їй дублікату свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , та їй було відмовлено.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд: визнати за нею право власності на Ѕ частку квартири АДРЕСА_1 , а також вселити її у дану квартиру., тобто заявлено дві вимоги: 1 матеріального характеру та 1 вимога нематеріального характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п. 1, 2, 9, 10 ч. 1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», установлено у 2021 році прожитковий мінімум працездатних осіб: з 1 січня 2021 року - 2270 гривня.

Таким чином, враховуючи те, що даний позов підлягає грошовій оцінці, позивачем в порушення ст. 175 ЦПК України не зазначено реальну ціну позову, а саме на день подання позову дійсну вартість квартири, тому суд попередньо визначає судовий збір за вимоги майнового характеру у максимальному розмірі, а саме 11 350 грн., у зв`язку з чим, враховуючи вже сплачений судовий збір в розмірі 1816 грн., позивачу слід доплатити судовий збір до вказаного розміру за вимогу матеріально характеру, а також сплатити судовий збір за вимогу нематеріального характеру, та квитанцію або інший документ, що підтверджує доплату судового збору, надати до суду, або ж у разі обґрунтованих підстав для визначення ціни позову в іншому розмірі надати суду документ, підтверджуючий дійсну вартість вказаної частки квартири на день подання позову.

Відповідно до ст. 185 ЦК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, дану позовну заяву необхідно залишити без руху і надати представнику позивача строк для усунення зазначених недоліків, інакше позовна заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Керуючись ст.ст. 175,185 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та вселення - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом 10 днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині.

У випадку невиконання ухвали позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Хараджа