У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.05.2021 Справа №607/3903/21

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі головуючого судді В.М. Братасюка, секретаря судового засідання О.І. Паславської

за участі представників учасників справи ОСОБА_1 , ОСОБА_2

розглянувшия заяву про відвід головуючого судді ,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя .

Представник відповідача подав до суду заяву про відвід головуючому судді, оскільки, на переконання адвоката Мельника Ю.О., існують припущення вважати, що головуючий суддя припускається необ`єктивного розгляду справи, порушує процесуальний закон та перебуває в дружніх відносинах з представником позивача.

Заяву про відвід мотивовано тією обставиною, що

-головуючий суддя перебуває в дружніх стосунках з представником позивача, оскільки має місце спілкування в мережі фейсбук

- головуючим суддею обмежено відповідача в часі (принаймні на 1 день) на подання заяви по суті.

-допущено образливе ставлення до відповідача, що полягало в зясуванні питання наявності вищої освіти

-при відкритті провадження не вирішене питання залишено позову без руху

Згідно з правилами ч.2 та 3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки заяву про відвід головуючому судді представником відповідача заявлено в засіданні 05.05.2021 року в день судового розгляду, питання відводу вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до вимог ч. ч. 1,4 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу та підлягає відводу (самовідводу) якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Положеннями ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності відповідно до вимог п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

У п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Веттштайн проти Швейцарії» вказано, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Доводи представника відповідача про те, що головуючий суддя є упередженим і необ`єктивним, оскільки має місце спілкування головуючого судді та представника позивача в мережі Фейсбук, сприймаються судом критично з огляду на таке.

Існує обов`язок судді бути незалежним стороннього впливу при здійсненні правосудді. Разом з тим незалежність не означає ізольованість, відтак суддя, хоча маючи публічний статус, не позбавлений права мати відкриту сторінку в соціальних мережах, як приватна особа. Більш того сучасний ритм життя важко уявити без цілодобового «онлайн». Диспути в соціальних мережах між представниками влади набувають все більшої популярності. Публічні люди відкривають власні сторінки в соціальних мережах та висловлюють своє бачення щодо різноманітних питань.

Питання спілкування в соцмережах суддів та адвокатів одного часу набуло активного розголосу. При цьому заслуговують на увагу тези судді від України в Європейському суді з прав людини ОСОБА_5 , котра виклала на власній сторінці ФБ цитату з рішення Касаційного суду Франції: «…термін «друг», що використовується для позначення людей, які згодні увійти в контакт через соціальні мережі, не відсилає до дружніх стосунків у традиційному сенсі цього слова, … існування контактів між різними людьми через ці мережі не достатньо, щоб встановити конкретну упередженість; соціальна мережа є просто специфічним засобом комунікації між людьми, які мають спільні інтереси, і в цьому випадку - однаковий рід занять»

Вітак створення в соціальній мережі сторінки для певної особи і той факт, що вона до вподоби іншим користувачам інтернетресурсу незалежно від ії статусу в жодному разі не є приводом для сумніву про спілкування вказаних осіб в позаробочий час та поза межами судових засідань.

Інше твердження представника відповідача про наявність підстав до відводу, як от: обмеження відповідача в часі (принаймні на 1 день) на подання заяви по суті, чи допущення образливе ставлення до відповідача, що полягало в зясуванні питання наявності вищої освіти, також не може бути взяте до уваги, оскільки судом не встановлено порушення жодного права відповідача подати у визначений судом процесуальний строк, котрий є достатнім, подати будь яку, передбачену ч.2 ст. 174 ЦПК України; окремо - питання зясування у відповідача вищої освіти, здійснювалося судом з метою встановлення рівня правосвідомості сторони справи для визначення чи усвідомлювала особа питання розумних строків розгляду справи і недопустимості зловживання процесуальним правом.

Насамкінець суд наголошує, що сама по собі незгода сторони з процесуальними діями суді (питання відкриття провадження за можливого недотримання ст.. 175, 177 ЦПК України), не може бути підставою до відводу.

За відсутності належних, допустимих та достатніх доказів вважати, що існують якість суб`єктивні чи об`єктивні критерії (особисті переконання та поведінка окремого судді, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів безсторонності головуючого судді), котрі дозволяють відповідачу зробити висновок про неможливість забезпечення його конвенційного права на справедливий суд під головуванням судді, котрому заявлено відвід, в задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 36, 40 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви про відвід головуючого судді у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяВ. М. Братасюк