ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3102/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" квітня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Бебі В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про визнання незаконним та скасування рішення про зняття з реєстраційного обліку,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання незаконним та скасування рішення про зняття з реєстраційного обліку.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення позову ОСОБА_2 до Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про визнання незаконним та скасування рішення про зняття з реєстраційного обліку без розгляду, оскільки позивач ОСОБА_2 22.03.2021 року та 14.04.2021 року повторно не з`явився у судові засідання, при цьому він був двічі повідомлений судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у його відсутність або у відсутність свого представника не звертався.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.3, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1; 3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 19.11.2019 року (а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Даниленка В.В. від 14.02.2020 року було відкрито провадження у справі (а.с.43-44).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 9.09.2020 року (а.с.73) дану справу було передано судді Колеснику О.М. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. дану цивільну справу було прийнято до свого провадження та призначено судовий розгляд на 22.03.2021 року о 8-30 годин (а.с.74), про що були повідомлені сторони по справі, включаючи і позивача (а.с.75-76). Рекомендований поштовий лист повернувся до суду без вручення судового повідомлення з відміткою: адресат відсутній за даною адресою (а.с.77), але позивач ОСОБА_2 отримав SMS-повідомлення на свій мобільний телефон, якій зазначив у позові (а.с.1), 10.02.2021 року о 12-45 годин (а.с.78).

Однак 22.03.2021 року позивач до суду не з'явився (а.с.80), що стало підставою для відкладення розгляду справи на 14.04.2021 року 8-20 годин (а.с.82). Позивач був повторно повідомлений про розгляд справи у аналогічний спосіб (а.с.83-84), але інфомаціїя про вручення позивачу судового повідомлення відсутня, однак ОСОБА_2 повторно отримав SMS-повідомлення на свій мобільний телефон 22.03.2021 року о 10-15 годин (а.с.85).

7.04.2021 року електронною поштою позивач направив клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з тим, що він є інвалідом 2 групи важкохворим і перебуває на самоізоляції, при цьому його інтереси в суді буде захищати його дружина ОСОБА_3 , яка володіє всією інформацією (а.с.86).

В судове засідання 14.04.2021 року ні позивач, ні його представник за довіреністю ОСОБА_3 до суду не з'явились повторно (а.с.89). Вказане клопотання суд розцінює як безпідставне, оскільки направлене за своєю сутністю на затягування розгляду справи. Вказане підтверджується аналогічним за змістом клопотанням від 16.06.2020 року, адресоване судді Даниленку В.В. (а.с.46), до якого позивач також двічі не являвся в судові засідання 17.06.2020 року та 29.09.2020 року. Крім того, ОСОБА_2 мав достатньо часу для укладення угоди з будь-яким представником (адвокатом) для представлення його інтересів в суді з дати подачі ним позову до суду. Таким чином, позивач був двічі належним чином повідомлений судом про розгляд справи і двічі ні він, ні його представник не з'явились до суду без поважних підстав.

Згідно ч.10, ст.6 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, оскільки позивач та/або його представник (представники) 22.03.2021 року та 14.04.2021 року повторно не з`явились до суду без поважних підстав, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про розгляд справи належним чином за адресою його місця реєстрації вказаної в позові, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у його відсутність або відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не звертався, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває майже 19 місяців, тому суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; 257; 259-260 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про визнання незаконним та скасування рішення про зняття з реєстраційного обліку залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :