Справа № 357/4609/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.05.2021 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмола О. Я. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

За вироком Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.02.2020 року ОСОБА_2 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286 КК України, та призначено покарання у вигляді 8 років позбавлення волі з позбавленням права керувати транспортними засобами строком на 3 роки.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20.01.2021 року вирок Білоцерківського міськрайонного суду від 24.02.2020 року року щодо ОСОБА_2 , в частині цивільного позову, скасовано та призначено новий розгляд у суді першої інстанції в порядку цивільного судочинства.

Після скасування вироку в частині, матеріали цивільного позову було виділено з кримінального провадження та згідно автоматичного розподілу судової справи між суддями, передано судді Ярмолі О.Я.

Вивчивши матеріали позову, суд приходить до наступного.

Скасовуючи рішення в частині вирішення цивільного позову ОСОБА_1 . Київський апеляційний суд вказав, що суд першої інстанції допустив неповноту судового розгляду, оскільки не дослідив обставини, з`ясування яких може мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення.

Так, частиною 5 ст. 128 КПК України передбачено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими КПК України. Якщо процесуальні відносини, які виникли на підставі цивільного позову, не врегульовані цим Кодексом, то до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

За вказаних обставин, враховуючи позицію Київського апеляціного суду, суд приходить до висновку про залишення даної позовної заяви без руху з огляду на наступне.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя має встановити на відповідність нормам ст. 175-177 ЦПК України.

Згідно з частиною 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позовна заява не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. В позовній заяві, лише, зазначено, що майнова шкода, завдана ОСОБА_2 , матеріальний збиток становить 294240 грн., винні дії відповідача, які доведені під час досудового та судового розслідування кримінального провадження, спричинили позивачу матеріальну і моральну шкоду.

Однак, як вже було зазначено вище, ухвалою Київського апеляційного суду від 20.01.2021 вирок Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.02.2020 скасовано в частині вирішення цивільного позову ОСОБА_1 , призначено новий розгляд провадження в цій частині в порядку цивільного судочинства.

Отже, позивачеві в позовній заяві слід викласти обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини, а в разі необхідності заявити клопотання про їх витребування.

За таких обставин, позивачу пропонується надати позовну заяву в новій редакції з урахуванням вимог діючого законодавства.

Окрім того, за положеннями ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Суд повинен вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до норм ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Від правильного вирішення питання про розмір судового збору залежить, у тому числі, можливість особи його сплатити, забезпечивши їй доступ до правосуддя. Така правова позиція висловлена ВС у справі № 381/1425/19-ц від 09.09.2020 року.

Так, згідно п. 2, 6 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи; позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Однак, положеннями вказаного Закону та нормами ЦПК Укрраїни не передбачено звільнення від сплати судового збору за розгляд позовної вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди.

Отже, позивач має сплатити судовий збір за позовну вимогу про стягнення моральної шкоди в 100 000грн., що становитеме 1000 грн. судового збору.

Судовий збір в розмірі зазначеному в ухвалі має бути перераховано або внесено за наступними реквізитами: ГУК у Київ.обл/Білоцерків. міс/22030101 , код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО):899998, рахунок отримувача: UA0010776 , код класифікації доходів бюджету: 22030101.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди- залишити без руху, та надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ним копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення вказаних в ній недоліків.

У разі, якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. Я. Ярмола