ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1664/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" квітня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.

при секретарі Римар М.М.

за участю

відповідача ОСОБА_1

позивач не з`явилася

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною,-

ВСТАНОВИВ:

11.09.2020 ухвалою суду прийнято до провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, справу призначено до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи в судове засідання.

19.11.2020 надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною.

Позивач в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлялася, шляхом направлення судової повістки, причини неявки суду не відомі.

Представником позивача подане клопотання від 30.03.2021 про відкладення розгляду справи.

В судовому засіданні відповідач наполягав на прийнятті зустрічної позовної заяви, посилаючись на те, що обидва позови взаємопов`язані.

Суд заслухавши думку відповідача, дійшов до наступного висновку.

Так, згідно з ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. А частиною 2 даної статті встановлено, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Як вбачається з поданої зустрічної позовної заяви, ОСОБА_1 ставить вимоги про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною.

Беручи до уваги зміст заявлених вимог за первісним та зустрічним позовом, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення клопотання відповідача ОСОБА_1 про прийняття зустрічного позову і його об`єднання в одне провадження з первісним позовом, оскільки вимоги за обома позовами не являються однорідними як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін цивільного процесу, що зумовлює самостійний предмет їх доказування. Крім того, їх спільний розгляд не сприятиме оперативному вирішенню спору, а задоволення зустрічного позову не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

При цьому роз`яснює, що відповідач не позбавлений права звернутися до суду з окремим позовом для захисту своїх прав та інтересів.

На підставі викладеного та керуючись стст. 193, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити в прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною.

Зустрічний позов та додані докази повернути заявнику. Копію зустрічного позову долучити до матеріалів справи.

Роз`яснити відповідачу право на подання позову в загальному порядку.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

СУДДЯ: МИЦИК Ю.С.