Справа №: 398/2133/21
провадження №: 2/398/1365/21
УХВАЛА

"05" травня 2021 р. Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Бугайченко Т.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приютівська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, про визнання права власності на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приютівська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, про визнання права власності на земельну ділянку.

В позовній заяві позивач просить звільнити його від сплати судового збору за подання позовної заяви, мотивуючи це тим, що він не працює, не має постійного заробітку, іншого доходу, крім надання в оренду земельної ділянки, не має, є малозабезпеченим.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до наступного висновку.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами і доповненнями, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору та його звільнення є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка щодо заборгованості по аліментам тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону №3674-VI, звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк на підставах, визначених частиною першою статті 8 Закону №3674-VI є правом, а не обов`язком суду.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України "Про судовий збір" свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям" малозабезпечена сім`я - сім`я, яка з поважних або незалежних від неї причин має середньомісячний сукупний доход нижчий від прожиткового мінімуму для сім`ї.

Для застосування вказаних підстав для звільнення від сплати судового збору є наявність доказів, які підтверджують приналежність особи до малозабезпеченої сім`ї.

До клопотання про звільнення від сплати судового збору позивачем надано довідку від 06.04.2021 року, в якій зазначено, що з доходів ОСОБА_1 в 1999 році та в 2006 році утримувались внески до Пенсійного фонду України. Із відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків ДФС України про суми виплачених доходів та утриманих податків від 07.04.2021 року № 37254 слідує, що інформація про доходи ОСОБА_1 за другий-третій квартали 2020 року відсутня, в четвертому кварталі 2020 року ОСОБА_1 отримав 7 090 грн. від надання земельної частки (паю) в лізинг, оренду, суборенду.

Позивач є працездатною особою, має у власності земельну частку (пай), від здачі в оренду якої отримує дохід, не працюючи, в 2002 році зміг придбати будинок, що свідчить про наявність інших джерел доходу. Доказів того, що позивач є особою з інвалідністю, матеріали позовної заяви не містять.

Вищенаведене дає підстави для висновку про те, що доказів на підтвердження обставин про те, що ОСОБА_1 є малозабезпеченою особою, на які посилається позивач в позовній заяві, суду не надано, а тому підстави для звільнення його від сплати судового збору відсутні.

Враховуючи викладене, вважаю, що в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Оскільки позивачу відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, приходжу до висновку про необхідність залишення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приютівська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, про визнання права власності на земельну ділянку без руху.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки, копія якого є в матеріалах справи, ринкова вартість земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку просить визнати позивач, станом на 27 квітня 2021 року становить 43 500 грн.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 01.01.2021 року встановлено прожитковий мінімум для працездатної особи у розмірі 2270,00 грн.

З огляду на викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі, що становить 908,00 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Беручи до уваги вищевказані істотні недоліки позовної заяви, вважаю за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приютівська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, про визнання права власності на земельну ділянку залишити без руху для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали у вказаний строк заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А. Бугайченко