Провадження № 2/756/1735/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2021 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі: головуючого - судді Яценко Н.О.

за участю секретаря Дрончак Д.А.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Управління нотаріату Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Київського міського нотаріального округу Міністерства юстиції України Голяченко Марія Василівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом до відповідача. В обґрунтування позову вказує, що 18.03.2020 року приватним нотаріусом Голяченко М.В. прийнято рішення про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме посвідченні (видачі) йому ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом - квартиру АДРЕСА_1 .

Через введені в м.Києві карантинні заходи, вказане рішення нотаріуса отримав лише в червні 2020 року, про що складена розписка та міститься в матеріалах спадкової справи.

Звернутися до нотаріуса змушений був по причині оформлення спадкового майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , яка 09.08.1990 році надана в користування батьку - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 та мамі - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 та в подальшому приватизована (свідоцтво про власність на житло від 05.08.1993 року).

Одразу після її приватизації, та отримання правовстановлюючих документів, його батько ОСОБА_2 , 20.11.1993 року розпорядився належною на праві спільної сумісної власності Ѕ частиною квартири, склавши на його ім`я заповіт від 20.10.1993 року, у зв`язку з чим вважав себе повноправним власником належної батьку частини квартири.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мама - ОСОБА_3 , у зв`язку з чим батько оформив належну мамі Ѕ частину квартири на своє ім`я, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину від 15.08.2006 року.

За життя між ним та батьками не виникало жодних протиріч щодо спадкування, в тому числі належної мамі частини в квартирі, оскільки був єдиним сином. Останнім часом разом проживав з батьком, здійснював за ним догляд, оплачував комунальні платежі.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер його батько ОСОБА_2 . Після смерті батька втратив орієнтацію в просторі та не міг тверезо оцінювати життя. Як на час смерті батька так і на даний час проживає в даній квартирі, оплачує комунальні послуги, а тому вважає, що 1/2 частину квартири фактично прийняв за заповітом, а іншу Ѕ частину за законом, оскільки являється єдиним спадкоємцем першої черги за законом. Викладені обставини вважає такими, що прямо вплинули на пропущення шестимісячного строку для написання заяви про прийняття спадщини, а тому просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом та за законом, після померлого батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , тривалістю 2 місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Ухвалою від 27.10.2020 р. по справі відкрито загальне провадження та витребувано копію спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_2 .

В судовому засіданні позивач позов підтримав та просив задовольнити, з обставин викладених в заяві. Суду пояснював, що після смерті батька у нього була паніка, не розумів як йому дальше жити. Також не зразу зміг знайти документи на квартиру і не зразу знайшов заповіт. Просив суд врахувати те, що проживав з батьком та здійснював за ним догляд , сплачував комунальні послуги та при відсутності інших спадкоємців, вважав, що спадщина і так належить йому.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, подав суду відзив на позов в якому просив суд прийняти рішення відповідно до діючого законодавства на підставі поданих позивачем доказів.

Третя особа також до суду не з`явилася направила суду копію спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_2 та заяву про розгляд справи без її участі. Суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі відповідача та третьої особи.

Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Частина 1 ст.15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

За змістом п.1 ст.6, ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, ст.1 Першого протоколу до Конвенції, кожен має право на розгляд його справи упродовж розумного строку судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Вислухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази по справі, суд доходить до наступного висновку.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько позивача - ОСОБА_2 .

Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_2 20.11.1993 року розпорядився належною на праві спільної сумісної власності 1/2 частиною квартири, склавши на ім`я сина ОСОБА_1 заповіт.

Іншу 1/2 частину квартири ОСОБА_2 отримав у спадок після смерті дружини ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину від 15.08.2006 року.

18.03.2020 року за № 57/02-31 приватним нотаріусом Голяченко М.В. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки позивач всупереч приписам статті 1269 ЦК України вчасно не подав заяву про прийняття спадщини. Одночасно нотаріус роз`яснив право визначене ст.1272 ЦК України звернутися із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Як убачається з копії спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_2 позивач є єдиним спадкоємцем, за законом на 1/2 частину майна, як син і на іншу 1/2 частину - за заповітом. Інших спадкоємців не має.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Як встановлено в ході розгляду справи, позивач проживав разом з батьком в кв. АДРЕСА_1 , здійснював за ним догляд, оскільки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 потребував сторонньої допомоги, ніс витрати по утриманню та догляду квартири, і є єдиним спадкоємцем за законом та за заповітом, а тому суд вважає, що ОСОБА_1 фактично прийняв спадщину після смерті свого батька. Разом з тим, позивачем обрано спосіб захисту права шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи психологічний стан позивача після втрати близької рідної людини, а саме - батька, за яким він здійснював тривалий час догляд, суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому позов слід задовольнити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 4-5, 12-13, 133, 141, 263-265 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Управління нотаріату Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Київського міського нотаріального округу Міністерства юстиції України Голяченко Марія Василівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 , тривалістю 2 (два) місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 22 квітня 2021 року.

Суддя Н.О. Яценко