Справа № 643/4896/21
Провадження № 2-о/643/266/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.05.2021 року Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Власенка М. В.,

за участю секретаря судового засідання - Насирової М. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має неповнолітню дитину,

ВСТАНОВИВ:

19 березня 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Московського районного суду м. Харкова з заявою про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має неповнолітню дитину, в порядку окремого провадження.

Вимоги обґрунтовані тим, що з 19 листопада 2011 року сторони перебувають у зареєстрованому Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 869, шлюбі. Від вказаного шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя не склалось у зв`язку із повним непорозумінням, внаслідок чого їхнє подальше спільне життя і збереження шлюбу стало суперечити інтересам сторін, крім спільної дитини їх нічого не пов`язує. Фактично спільне життя припинено. Договором між батьками про сплату аліментів та участь батьків у вихованні дитини заявники погодили здійснення своїх батьківських прав.

Ухвалою суду від 22 березня 2021 року прийнято заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено судове засідання та роз`яснено порядок розгляду такої заяви.

Станом на 12 травня 2021 року клопотань про відкликання заяви про розірвання шлюбу від заявників не надходило.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали до суду заяву про проведення судового засідання без їхньої участі, заяву підтримали та просили задовольнити.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 ЦПК України у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

У судовому засіданні встановлено, що з 19 листопада 2011 року сторони перебувають у зареєстрованому Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 869, шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .

Від вказаного шлюбу сторони мають дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Спільне життя не склалось у зв`язку із повним непорозумінням, що привело до розпаду сім`ї.

18 лютого 2021 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 уклали договір між батьками про сплату аліментів та участь батьків у вихованні дитини, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, та зареєстрований в реєстрі за № 842. Згідно з цим договором сторони, які є батьками малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , погодили постійне місце проживання дитини, обов`язок батька по сплаті аліментів та порядок сплати, порядок спілкування батька з дитиною, а також інші права та обов`язки матері та батька відносно малолітньої дитини.

Згідно положень ст. 51 Конституції України та ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 109 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 - 3 ст. 109 СК України подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.

Договір між подружжям про розмір аліментів на дитину має бути нотаріально посвідчений. У разі невиконання цього договору аліменти можуть стягуватися на підставі виконавчого напису нотаріуса.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Відповідно до п. 8 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року № 11, розірвання шлюбу судом за спільною заявою подружжя, яке має дітей (ст. 109 СК України), провадиться в окремому провадженні у випадку, якщо існує взаємна згода подружжя щодо розірвання шлюбу. При розгляді справи суд встановлює, чи відповідає заява про розірвання шлюбу дійсній волі дружини та чоловіка, та чи не будуть після розірвання шлюбу порушені їх особисті та майнові права, а також права їх дітей. Для захисту інтересів неповнолітніх дітей суд має перевірити зміст письмових договорів, які подружжя подає під час розгляду справи про розірвання шлюбу. Крім того, подружжя подає до суду договір про розмір аліментів на дитину (дітей). Судам слід перевіряти дотримання нотаріального посвідчення такого договору. В ньому сторони передбачають способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину тим з них, хто проживає окремо від дитини. Сторони передбачають в договорі також порядок, умови та форми (грошова і (або) натуральна) надання утримання одним з батьків.

У судовому засіданні об`єктивно встановлено, що подальше спільне життя сторін із збереженням шлюбу суперечить інтересам сторін, що має істотне значення. Сторони подали до суду договір про місце проживання дитини, участь батьків у забезпеченні дитини, умови здійснення батьками прав на особисте виховання дитини, який нотаріально посвідчений та зареєстрований. Згідно з заявою, розірвання шлюбу відповідає дійсній волі сторін.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу це одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка (ст. 24 СК України).

Суд доходить висновку, що у даний час шлюб носить формальний характер, сторони погодили виконання батьківських обов`язків відносно спільної дитини, подальше спільне життя сторін і збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам, а тому вважає, що шлюб між сторонами повинно бути розірвано.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Керуючись ст. 76 - 81, 89, 263 - 265, 293, 294 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має неповнолітню дитину, - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 19 листопада 2011 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 869, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище - « ОСОБА_1 ».

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Московський районний суд м. Харкова.

Заявники:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ;

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя М. В. Власенко