Справа № 629/6103/20
Провадження № 2-с/629/38/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.05.2021 року суддя Лозівський міськрайонний суд Харківської області Каращук Т.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 14 січня 2021 року, виданого за заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з розподілу природного газу,-

в с т а н о в и в:

14 січня 2021 року Лозівським міськрайонним судом Харківської області виданий судовий наказ за заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з розподілу природного газу.

Боржник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування вищезазначеного судового наказу. В обґрунтування заяви зазначив, що судовий наказ підлягає скасування, оскільки на час його видачі, а саме 14.01.2021 року, у нього була відсутня заборгованість по оплаті комунальних послуг з розподілу природного газу.

Суддя, дослідивши матеріали заяви про скасування судового наказу, дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 4-2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання заяви про скасування судового наказу встановлюється в розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 113,50 грн.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України «Про судовий збір». Так, положеннями ст. 8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як роз`яснено у цій постанові, судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України "Про судовий збір", а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Отже, дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Як вбачається зі змісту заяви, заявник просить в зв`язку з тяжким матеріальним становищем звільнити його від сплати судового збору при зверненні до суду з заявою про скасування судового наказу, проте жодних доказів щодо підтвердження підстав тяжкого матеріального становища заявником суду не надано.

Таким чином, заявником не надано до заяви доказів на підтвердження того, що його майновий стан на момент подачі заяви до суду перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, а саме не надано доказів, щодо його доходів.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи те, що заява про скасування судового наказу неналежно оформлена, а саме не сплачено судовий збір, відповідно до ч. 6 ст.170 ЦПК України заява підлягає поверненню без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Керуючись ст.ст. 170, 258, 259, 260 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 14 січня 2021 року, виданого за заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з розподілу природного газу, повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.О. Каращук