№ провадження 2/646/1629/2021
Справа № 646/2919/21
У Х В А Л А

07.05.2021 року м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Власова Ю.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

07 травня 2021 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, яким просить витребувати нерухоме майно, а саме 2/8 частки житлового будинку АДРЕСА_1 з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 зі скасуванням державної реєстрації права власності на вказане майно на ім`я ОСОБА_2 та відновленням державної реєстрації права власності на вказане майно на ім`я ОСОБА_5 .

Одночасно, з пред`явленням даного позову, позивачем ОСОБА_1 подано заяву про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту та оголошення заборони відчуження 2/8 часток житлового будинку АДРЕСА_1 ; заборони ОСОБА_2 та будь-яким іншим особам, які будуть діяти від його імені чи в його інтересах, передавати 2/8 частки житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель за адресою: АДРЕСА_1 , в іпотеку, користування, найм (оренду) іншим особам, вселяти у вказану квартиру інших осіб, а також реєструвати місце проживання інших осіб.

Необхідність вжиття судом заходів пред`явленого до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 позову позивач обґрунтовує тим, що їй належить право власності на 2/8 частки житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель за адресою: АДРЕСА_1 , та на все інше майно, яке знаходиться за вказаною адресою в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як їй стало відомо, 17 березня 2021 року між ОСОБА_5 , як дарувальником, та ОСОБА_3 , як обдаровуваним, укладений договір дарування 2/8 частки житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Мангушевою О.С., зареєстрований в реєстрі за № 283, відповідно до умов якого, право власності на вказане нерухоме майно перейшло від померлої ОСОБА_5 до ОСОБА_3 . При цьому нотаріус належним чином не перевірила особу ОСОБА_5 та посвідчила правочин від імені померлої особи, від імені якої діяла інша особа (шахрай).

Після цього, 29 березня 2021 року між ОСОБА_3 , як продавцем, та ОСОБА_4 , як покупцем, укладений та нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу частки житлового будинку з надвірними будівлями, посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Бакумовою А.В., зареєстрований в реєстрі за № 251.

Після цього, 08 квітня 2021 року між ОСОБА_4 , як продавцем, та ОСОБА_2 , як покупцем, укладений та нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу частки житлового будинку з надвірними будівлями, посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Бакумовою А.В., зареєстрований в реєстрі за № 287, відповідно до умов якого, право власності на 2/8 частки житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель за адресою: АДРЕСА_1 перейшло до ОСОБА_2 .

Таким чином, група осіб, які діяли спільно у складі ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та невстановленої особи шляхом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 190 КК України (шахрайство) позбавили її права власності на означене нерухоме майно, яке належить їй на праві приватної власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відтак, позивач вважає, що всі правочини, відповідно до яких право власності на нерухоме майно переходило від ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , від ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , а потім від ОСОБА_4 до ОСОБА_2 є нікчемними. Невстановлена особа, яка діяла від імені ОСОБА_5 разом зі спільниками, 17 березня 2021 року від імені померлої особи, яким було достовірно відомо про смерть власника, здійснила дарування нерухомого майна на користь ОСОБА_3 . На час нотаріального посвідчення правочину право власності ОСОБА_5 припинилося внаслідок її смерті і перейшло в порядку спадкування до ОСОБА_1 . Тому відчужувані нерухомого майна не мали права на його відчуження.

На теперішній час ОСОБА_2 намагається продати спірне майно, що він підтвердив під час спілкування з нею. В мережі "інтернет" майже всі агентства з нерухомості м. Харкова містять оголошення про продаж спірного майна, на підтвердження чого позивачем надана роздруківка з сайту "ОЛХ".

Відповідач ОСОБА_2 , розуміючи, що заволодів вказаним майном незаконним шляхом і що за результатами розгляду справи може втратити це майно, прийняв рішення позбутися спірного майна, продавши його іншим особам.

Цілком ймовірно, що позов ОСОБА_1 буде задоволено, спірне майно буде витребуване у відповідача, а право власності на майно буде відновлено за ОСОБА_5 . Але за відсутності будь-яких перешкод відповідач може до винесення рішення по справі відчужити будинок, може передати його в іпотеку або в користування іншим особам, вселити до будинку інших осіб, що може порушити чи суттєво обмежити права власника.

З урахуванням тієї обставини, що існує очевидна небезпека заподіяння шкоди її правам, свободам та інтересам, позивач вважає, що існує необхідність у застосуванні заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту та оголошення заборони відчуження нерухомого майна, заборони передачі її в користування, іпотеку, найм (оренду), заборони вселення в будинок, реєстрації місця проживання у вказаному житлі. Невжиття вказаних заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.?

Крім того, позивач вважає застосування зустрічного забезпечення не доцільним, оскільки вказаними заходами ніякої шкоди правам та інтересам відповідачів не завдається.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Позов забезпечується, окрім іншого, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (п.п. 1, 2, 4, 10 ч. 1, ч. 2, ч. 3 ст. 150 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти. Реєстраційний номер облікової картки платника податків або паспортні дані інших сторін - фізичних осіб, які не є підприємцями, вказуються у випадку, якщо вони відомі заявнику (ч. 2 ст. 151 ЦПК України).

У заяві можуть бути зазначені кілька заходів забезпечення позову, що мають бути вжиті судом, із обґрунтуванням доцільності вжиття кожного з цих заходів (ч. 5 ст. 151 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 6, 8 ст. 153 цього Кодексу залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу (ч. 10 ст. 153 ЦПК України).

Встановлено, що заявником, на підтвердження належності ОСОБА_2 на праві власності 2/8 часток житлового будинку АДРЕСА_2 , надано суду витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 255493207, що датований 06 травня 2021 року 12:56:09 година.

Враховуючи наведені заявником в обгрунтування заяви обставини, а також огляду на те, що заявник звернувся до суду із заявою про забезпечення позову 07 травня 2021 року (час реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду 11:46:44), надавши відомості про належність ОСОБА_2 на праві власності 2/8 часток житлового будинку АДРЕСА_2 станом на 06 травня 2021 року, дану заяву подано без додержання вимог п. 7 ч. 1 ст. 151 ЦПК.

Крім того, як убачається із заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову, вона містить пропозицію заявника щодо зустрічного забезпечення або обґрунтування відсутності необхідності застосування зустрічного забезпечення, втім, заявником не надано документу, що підтверджує її зареєстроване в установленому законом порядку місце проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та доказів знаходження на території України майна в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, що у розумінні ч. 3 ст. 154 ЦПК України є обов`язком суду застосувати зустрічне забезпечення.

За наведених обставин, приходжу до висновку про наявність правових підстав для повернення заяви як такої, що не ґрунтується на вимогах закону.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 151, 153 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння, - повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Червонозаводський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя - Ю.Ю. Власова