Справа № 758/8072/19
У Х В А Л А

05 травня 2021 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Якимець О. І.

за участю секретаря судового засідання Гайдай К. В.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому підготовчому засіданні в м. Києві питання про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Худова Юлія Олександрівна про визнання недійсним договору довічного утримання та визнання права власності за договором дарування,

в с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду з позовом до відповідача в якому просить: визнати недійсним договір довічного утримання, укладений 24 листопада 2015 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ; визнати за позивачем право власності на квартиру АДРЕСА_1 та у зв`язку із цим скасувати обтяження.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 листопада 2019 року суддею у справі визначено ОСОБА_4

26 квітня 2021 року у справі проведено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку з ухваленням рішення Вищою радою правосуддя «Про звільнення з посади судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_4 » від 08 квітня 2021 року № 798/0/15-21, за результатами якого головуючим суддею (суддею-доповідачем) у справі визначено Якимець О.І .

Ухвалою суду від 12 лютого 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 05 травня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Питання про залишення позовної заяви без руху вирішується судом без повідомлення учасників справи, про що постановлена ухвала, яка внесена до протоколу судового засідання, у відповідності до ч. 2 ст. 269 ЦПК України.

На підставі ч. 2 ст.247 цього Кодексу фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 5 ст. 95 цього Кодексу учасник справи, який подає письмовий доказ в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасники справи підтверджують відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Із справи убачається, що позивачем подано до суду заяву з долученими до неї копіями письмових доказів, однак не з дотримання ч. 5 ст. 95 ЦПК України, тобто відсутність підтвердження відповідність копії письмового доказу оригіналу.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено перед судом дві вимоги, а саме майнового і немайнового характеру та сплачено судовий збір за вимогою немайнового характеру у розмірі 768,40 грн, що підтверджено квитанцією про сплату судового збору.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно з частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до пп 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Ціна позову не визначена позивачем, однак за вимогою про визнання права власності за договором дарування така ціна визначається вартістю майна у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України. Таким чином, ціна позову попередньо визначається судом у розмірі 149813,00 грн, що відповідає оціночній вартість такої квартири відповідно до звіту про оцінку майна про що зазначено у п. 3 оспорюваного договору довічного утримання.

Таким чином, суд прийшов до переконання про те, що позивачам необхідно здійснити сплату судового збору за вимогою майнового характеру у розмірі 1498,13 грн (1% ціни позову за майновою вимогою) за наступними реквізитами: Отримувач коштів: УК у Поділ. р-ні/Подільс. р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37975298; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026008; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: судовий збір, за позовом ( ПІБ чи назва установи, організації позивача), Подільський районний суд міста Києва , код ЄДРПОУ суду.

При цьому, позивач повинен надати суду оригінал/копію платіжного документа про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Із матеріалів справи убачається, що позовна заява підписана ОСОБА_6 , повноваження якого підтверджені довіреністю, копія якої знаходиться у справі.

Суд прийшов до переконання про те, що в даній категорії справи у відповідності до ст. 60 ЦПК України представником може бути адвокат, адже даний спір не є малозначним, прийнятий ухвалою суду від 05 травня 2021 року за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Таким чином, суд прийшов до висновку про те, що представнику необхідно надати суду документи, які підтверджують його повноваження як адвоката, якому видано довіреність на представництво інтересів позивача.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

За таких обставин, вважаю, що заяву, необхідно залишити без руху та надати позивачу п`ятиденний строк для усунення вказаних недоліків з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху у відповідності до ч. 11 ст. 187 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 187, 257, 260, 261, 293, пунктом 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Худова Юлія Олександрівна про визнання недійсним договору довічного утримання та визнання права власності за договором дарування - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом п`яти днів з вручення ухвали про залишення заяви без руху, для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

Роз`яснити, що відповідно до пункту 3 Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України від 18 червня 2020 року № 731-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти з дня складання повного судового рішення.

Ухвала в частині залишення заяви без руху оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О. І. Якимець