Справа № 639/2447/21
Провадження № 2/639/1453/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2021 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Гаврилюк С. М.,

секретар судового засідання Пивоварова Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Позивач подала до суду 19.04.2021 та 12.05.2021 заяви про розгляд справи у її відсутність , в яких позовні вимоги підтримала, просила шлюб розірвати , не заперечувала проти розгляду справи в заочному порядку за відсутності відповідача.

Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, у судове засідання не з`явився, в порушення ч. 3 ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, відзив не подав.

Представником відповідача 12.05.2021 подано до суду заяву про відкладення розгляду справи, посилаючись на те, що відповідач та представник відповідача не можуть прибути у судове засідання, призначене на 12.05.2021. При цьому жодних причин їх неявки суду не повідомлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У п. 44 рішення від 03.102017 по справі «Віктор Назаренко проти України» (заява № 18656/13) ЄСПЛ при дослідженні питання щодо дотримання гарантій п. 1 ст. 6 Конвенції щодо права заявника на доступ до суду нагадав, що Договірні Сторони мають виявляти сумлінність для забезпечення ефективного здійснення прав, які гарантуються статтею 6 (див., наприклад, рішення у справі «Фретте проти Франції» (Frette v. France).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку про наявність підстав, передбачених ст. 280 ЦПК України, щодо розгляду даної справи зі згоди позивача у заочному порядку.

Крім того, у вказаній вище заяві від 12.05.2021 представник відповідача просив розгляд справи здійснити в загальному позовному провадженні, посилаючись на те, що у разі розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження суд позбавить ОСОБА_2 єдиної можливості примиритися зі своєю дружиною, з якою не бажає розлучатись.

Розглянувши вказане клопотання, дослідивши матеріали справи, суд, беручи до уваги всі обставини, які підлягають врахуванню, відповідно до статей 274, 277 ЦПК України, вважає клопотання необґрунтованим, виходячи з наступного.

Частинами 1, 2 статті 274 ЦПК України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до частин 4, 5, 6 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 1 частини 4 статті 274 ЦПК України передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Згідно частини 3 статті 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд врахував значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію справи; обсяг та характер доказів у справі, думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Посилання представника відповідача на те, що у разі розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження суд позбавить ОСОБА_2 єдиної можливості примиритися зі своєю дружиною, з якою не бажає розлучатись, не є обгрунтованою підставою для розгляду справи про розірвання шлюбу за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Вказана справа не відноситься до категорії справ, які відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України, не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження.

Той факт, що при розгляді справи в спрощеному позовному провадженні не проводяться підготовче судове засідання та судові дебати жодним чином не впливає на повноту та об`єктивність розгляду справи.

Наведені положення Цивільного процесуального кодексу України дозволяють суду дійти висновку про наявність правових підстав для розгляду даної справи у порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно ч. 4 ст. 277 ЦПК України передбачено, що якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Враховуючи, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін , чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес та думку сторони відповідача щодо необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд відмовляє в задоволенні необгрунтованого клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та продовжує розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 274 , 277 , 279, 280, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - розглядати у заочному порядку.

Заяву представника відповідача щодо розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окрему від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя С. М. Гаврилюк