провадження № 2-н/752/357/21
УХВАЛА

30.04.2021 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Чередніченко Н.П.розглянувши заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Домашній затишок» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості зі ОСОБА_1 , -

в с т а н о в и в:

в квітні 2021 року до суду надійшла заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Домашній затишок» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості зі ОСОБА_1 .

Вивчивши матеріали заяви, вважаю, що у видачі судового наказу слід відмовити за наступних підстав.

Статтею 160 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 163 Цивільного процесуального кодексу України, заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником.

У заяві повинно бути зазначено: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), а також офіційні електронні адреси та інші дані, якщо вони відомі заявнику, які ідентифікують боржника; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника заявника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються; 5) перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

До заяви про видачу судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника; 3) копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості; 4) інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 Цивільного процесуального кодексу України, одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.

Встановлено, що стороною заявника не виконано вимоги щодо надання суду копій документів, а саме: копії заяви про видачу судового наказу та додатки до неї, що позбавляє суд можливості надіслати їх боржнику, як це передбачено цивільно процесуальним законом.

Крім того, з доданого до заяви розрахунку суми основного боргу не можливо встановити дійсний період нарахування заявником суми боргу, а відтак відсутня можливість визначити чи не нарахована сума боргу поза межами встановлених законом строків позовної давності.

За вимог п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 165 Цивільного процесуального кодексу України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо: заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що заява була подана до суду із порушенням вимог ст. 163 ЦПК України, вважаю, що у видачі судового наказу слід відмовити.

Керуючись статтями 160, 163, 165, 169, 260 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Відмовити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Домашній затишок» у видачі судового наказу про стягнення заборгованості зі ОСОБА_1 .

Роз`яснити, що відмова у видачі судового наказу не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому розділом ІІ ЦПК України, після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.П. Чередніченко