Номер справи 243/3982/21
Номер провадження 2/243/1533/2021
РІШЕННЯ

І м е н е м У к р а ї н и

«12» травня 2021 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Хаустової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання - Олейникова Є.Г.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі №4 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Слов`янської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Слов`янської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік - ОСОБА_3 . З грудня 1994 року ОСОБА_1 разом зі спадкодавцем проживала за місцем своєї реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 . Останній час спадкодавець вів малорухливий спосіб життя та йому був потрібен постійний догляд. Інших близьких родичів крім неї - дружини у померлого не було. Після смерті чоловіка залишилося спадкове майно у виді недоотриманої пенсії.

09 квітня 2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Коніченко Н.М. із Заявою про видачу спадщини після смерті ОСОБА_3 , проте їй було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини та заведенні спадкової справи, оскільки ОСОБА_1 пропустила встановлений шестимісячний строк для подачі Заяви про прийняття спадщини.

Зазначає, що вона після смерті чоловіка довгий час не мала можливості виїхати за межі окупованої території України для встановлення в судовому порядку факту смерті чоловіка та отримати Свідоцтво про смерть українського зразка, оскільки органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження у м. Амвросіївка Донецької області, тому вона не мала можливості своєчасно звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, тому вона пропустила строк для прийняття спадщини.

Просить суд визначити їй, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк, достатній для подання Заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті чоловіка - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

28 квітня 2021 року надала до суду Заяву, в якій позов підтримала у повному обсязі, наполягала на його задоволенні та просила справу розглянути без її участі (а.с.29 зворот).

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , яка діє на підставі Довіреності від 09 квітня 2021 року, посвідченої приватним нотаріусом Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Коніченко Н.М. (а.с.18), у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Представник відповідача - Слов`янської міської ради Донецької області у судове засідання не з`явився.

05 травня 2021 року на адресу суду направлено Клопотання за підписом міського голови Лях В.М., у якому Слов`янська міська рада просить суд розглянути справу без їх участі та винести рішення на розсуд суду (а.с.32).

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 до Слов`янської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним Заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Як встановлено у судовому засіданні, позивач ОСОБА_1 є дружиною ОСОБА_3 . Вказані обставини підтверджуються Свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с.9).

Рішенням Оріхівського районного суду Запорізької області від 11 березня 2021 року за заявою ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_1 встановлено факт смерті громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Амвросіївка Донецької області (а.с.15-16).

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Амвросіївка Донецької області, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 , виданим 20 березня 2021 року Костянтинівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), Актовий запис № 167 (а.с.10).

Відповідно до Довідки - виписки з будинкової книги № 734 від 13 квітня 2021 року, виданої ОСОБА_1 , прописаній (зареєстрованій) у АДРЕСА_1 , вбачається, що разом із нею за даною адресою мешкав без реєстрації її чоловік ОСОБА_3 , дружина за ним доглядала, вели спільне господарство. Після смерті чоловіка ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 здійснила його поховання (а.с.11).

В судовому засіданні встановлено, що 09 квітня 2021 року до приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Коніченко Н.М. в усній формі щодо заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_3 звернулася ОСОБА_1 , але 09 квітня 2021 року за вихідним № 165/01-16 їй було видано Лист із роз`ясненням про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яким ОСОБА_1 у прийнятті Заяви про видачу спадщини після померлого ОСОБА_3 відмовлено, оскільки нею пропущений шестимісячний строк для звернення з Заявою про прийняття спадщини (а.с.12).

Також 09 квітня 2021 року приватним нотаріусом Слов`янського міського нотаріального округу Коніченко Н.М. було видано Лист № 186/01-16, в якому зазначено, що Спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не заводилася (а.с.13-14).

Як вбачається з Листа Приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Коніченко Н.М. від 05 травня 2021 року, спадкову справу після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 заведено не було (а.с.34).

Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав Заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання Заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання Заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання Заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи».

В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини - 18 червня 2020 року зазначено, що ОСОБА_1 не мала змоги належним чином звернутися до нотаріуса із Заявою про прийняття спадщини, оскільки спадкодавець проживав та помер на тимчасово окупованій території України, м. Амвросіївка Донецької області, на території якого державні органи не здійснюють свої повноваження, а також вона проживає на тимчасово окупованій території, тому вона не мала змоги звернутися до відповідного суду та отримати своєчасно Свідоцтво про його смерть.

У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Приймаючи до уваги той факт, що позивачем ОСОБА_1 надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, то суд приходить до висновку, що її позовні вимоги підлягають задоволенню. При цьому, позивач просить суд визначити їй додатковий строк, достатній для подання Заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті чоловіка - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Суд вважає за необхідне зазначити, що у відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З огляду на що суд вважає за можливе визначити позивачу строк, достатній для подання Заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті чоловіка, терміном у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220 - 1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування», суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Слов`янської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк для подання Заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті чоловіка - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в судову палату по цивільних справах Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного

суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повне судове рішення складено 12 травня 2021 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова.