ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

7 травня 2021 року м. Харків

Справа № 623/3120/20

Провадження № 22-ц/818/814/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кругової С.С.,

суддів Пилипчук Н.П., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря Каплоух Н.Б.,

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 ,

Представники позивача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

Відповідачі: Служба Безпеки України, Державна казначейська служба України,

Треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Харкові в режимі відеоконференції

апеляційну скаргу представників ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , які діють в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 07 жовтня 2020 року (суддя першої інстанції Одарюк М.П.),-

у цивільній справі за позовом про стягнення матеріальної та моральної шкоди в порядку статті 1174 ЦК України,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 07 жовтня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до Служби Безпеки України, Державної казначейської служби України, треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про стягнення матеріальної та моральної шкоди в порядку статті 1174 ЦК України залишено без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що заявляючи клопотання на підставі п.4 ч.1 ст. 257 ЦПК України відповідач посилається на те, що в провадженні суду перебуває справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, і це є підставою для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду. До заяви представником відповідача подано уточнений цивільний позов по кримінальному провадженню №0000014, зі змісту якого вбачається, що в провадженні іншого суду в межах кримінального процесу знаходиться на розгляді цивільний позов між тими ж сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції представники ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які діють в інтересах ОСОБА_1 звернулися з апеляційною скаргою, у якій просили скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не взято до уваги стадію розгляду кримінальної справи №623/1355/16-к у Орджонікідзевському районному суді м. Харкова, де лише призначено підготовче судове засідання. Тому, питання про прийняття до розгляду цивільного позову у кримінальному провадженні ще не вирішувалося на час постановлення оскаржуваної ухвали.

У відзиві на апеляційну скаргу Служба Безпеки України просила залишити її без задоволення, оскільки вона є безпідставною, адже позивач умисно не зазначив відомості стосовно неподання іншого позову до цих же відповідачів з тим самим предметом та за тих самих підстав, який уточнювався та був прийнятий до провадження в суді першої інстанції в межах розгляду кримінальної справи. Вважає вказані дії представників позивача процесуальним зловживанням своїми правами та вважає оскаржену ухвалу законною та обґрунтованою.

Також у поясненнях на апеляційну скаргу Служба Безпеки України вказувала, що ухвала суду апеляційної інстанції від 9 липня 2020 року, якою кримінальну справу повернуто до районного суду на новий розгляд, не містить вказівок щодо недоліків цивільного позову, який був прийнятий до розгляду. Крім того, жодними нормами законодавства не передбачено повторне відкриття провадження за таким позовом в рамках кримінального провадження, який знаходиться в провадженні суду з моменту прийняття та опрацювання на предмет відповідності вимогам ЦПК України. Тому вважає твердження позивача про відсутність тотожного позову та прийняття цивільного позову на будь-якій стадії кримінального провадження є безпідставними та хибними.

У письмових поясненнях представник ОСОБА_5 - ОСОБА_7 вказував, що згідно відповіді на його адвокатський запит судом першої інстанції йому було повідомлено про прийняття цивільного позову в кримінальній справі з ідентичними вимогами даному позову в підготовчому судовому засіданні 23.04.2016. Також зазначає, що з призначених 10 судових засідань, представник потерпілого не з`явився на 9 з них з різних причин, тому його доводи щодо не розгляду цивільного позову в рамках кримінальної справи є необґрунтованими.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді, обговоривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судовим розглядом встановлено, що 8 вересня 2020 року до Ізюмського міськрайонного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Служби безпеки України, Державної казначейської служби України, треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення матеріальної та моральної шкоди в порядку статті 1174 ЦК України.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 вказував на те, що 14 листопада 2014 року на блокпосту, який розташований на 631 км. автодороги Київ-Харків-Довжанський, був зупинений та в подальшому затриманий співробітниками СБУ ОСОБА_5 та ОСОБА_4 його син ОСОБА_8 . Вказані співробітники СБУ, перевищуючи свої службові повноваження, безпідставно та незаконно затримали ОСОБА_8 , в приміщенні Ізюмського МРВ УСБУ в Харківській області застосували до останнього фізичне та психологічне насильство (фізичне насильство у вигляді численних ударів руками і ногами по голові, тулубу, кінцівках, здавлювали шию). Від отриманих в результаті побоїв тілесних ушкоджень ОСОБА_8 помер. Позивач є пенсіонером, мати померлого є особою з інвалідністю 2-ї групи, знаходились на утриманні у померлого сина, тому мають право на відшкодування шкоди у зв`язку з втратою годувальника. В обґрунтування моральної шкоди позивач зазначав, що від фізичного та психологічного насильства помер його син, що є для нього найвищою немайновою втратою, яка завдала йому моральних страждань. ОСОБА_1 вказував, що Служба Безпеки України у разі порушення її співробітниками при виконанні службових обов`язків прав та свобод людини, повинна вжити заходів до поновлення порушених прав та свобод, відшкодувати заподіяну моральну і матеріальну шкоду, притягнути винних до відповідальності.

Враховуючи, що неправомірними діями співробітників Служби безпеки України позивачу заподіяно моральну та матеріальну шкоду, позивач звернувся до суду з вказаним позовом про стягнення з Державної казначейської служби України на його користь довічного утримання щомісячно у розмірі 1/3 частини середньомісячної заробітної плати у Донецькому регіоні встановленої Держкомстатом станом на час постановлення вироку у справі та відшкодування матеріальної шкоди 23 685 649,70 грн. та на відшкодування моральної шкоди 18 000 000 грн.

2 жовтня 2020 року до суду надійшло клопотання представника відповідача Служби безпеки України про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст. 257 ЦПК України, оскільки в провадженні Орджонікідзевського районного суду міста Харкова перебуває справа за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_4 за ч.2 ст. 28, ч.3 ст.365, ч.2 ст. 127, ч.2 ст. 28, ч.3 ст. 135 КК України до якої залучено цивільний позов ОСОБА_1 з аналогічними позовними вимогами і це є підставою для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду (а.с.76).

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

До заяви представником відповідача подано уточнений цивільний позов по кримінальному провадженню №0000014, зі змісту якого вбачається, що в провадженні іншого суду в межах кримінального процесу знаходиться на розгляді цивільний позов між тими ж сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав. Прохальна частина уточненого цивільного позову, де є також другий позивач ОСОБА_9 , є аналогічною цивільному позову у даній справі (а.с.84-92).

Так, ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 6 червня 2016 року у справі №623/1355/16-к прийнято до розгляду уточнений цивільний позов. Визнано цивільними позивачами - ОСОБА_1 , та ОСОБА_9 . Визнано цивільними відповідачами - Службу безпеки України та Державну казначейську службу України. Призначено кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 та ОСОБА_4 до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ізюмського міськрайонного суду Харківської області (а.с.80-83).

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, які знаходяться у вільному доступі, ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 8 серпня 2019 року клопотання обвинуваченого задоволено, кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2ст.28,ч.3ст.365,ч.2ст.127,ч.2ст.28,ч.3ст.135КК України, яке перебуває в провадженні Ізюмського міськрайонного суду Харківської області - направлено на розгляд до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21 листопада 2019 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 00000014 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.28, ч.3 ст.365, ч.2 ст.127, ч.2 ст.28, ч.3 ст.135 КК України повернуто прокурору Військової прокуратури об`єднаних сил (раніш Військова прокуратура сил антитерористичної операції) для усунення виявлених порушень.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 9 липня 2020 року апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні задоволено. Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21листопада 2019 року про повернення прокурору обвинувального акту щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_4 скасовано і призначено новий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 20 липня 2020 року призначено підготовче судове засідання за обвинувальним актом щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , обвинувачених за ч.2 ст.28, ч.3 ст.365, ч.2 ст.127, ч.2 ст.28, ч.3 ст.135 КК України у залі судових засідань Орджонікідзевського районного суду міста Харкова.

Згідно ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до ч.4,5 ст.128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Частиною 2 ст.315 КПК України з метою підготовки до судового розгляду суд:

визначає дату та місце проведення судового розгляду;

з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд;

з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді;

розглядає клопотання учасників судового провадження про:

здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту;

витребування певних речей чи документів;

здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні.

вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Згідно до ч.1 ст.317 КПК України документи, інші матеріали, надані суду під час судового провадження його учасниками, судові рішення та інші документи і матеріали, що мають значення для цього кримінального провадження, долучаються до обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності і є матеріалами кримінального провадження (кримінальною справою).

З пояснень учасників справи стало відомо, що до обвинувального акту, в порядку ст.291 КПК України долучено цивільний позов в інтересах ОСОБА_1 , який було заявлено під час досудового розслідування на суму 9000000 грн. моральної шкоди.

Так, ще під час розгляду кримінальної справи Ізюмським міськрайонним судом Харківської області під час призначення справи до розгляду було прийнято уточнений цивільний позов потерпілого, який у даній цивільній справі є позивачем.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що уточнений цивільний позов у кримінальній справі було прийнято до розгляду до повернення обвинувального акту прокурора та подальшого скасування цього судового рішення судом апеляційної інстанції з направленням справи до суду першої інстанції на новий розгляд. При цьому, судова колегія приймає доводи відповідача СБУ, що КПК України не передбачено повторне вирішення питання щодо прийняття цивільного позову до розгляду в таких випадках чи повторне звернення з ним. Крім того, згідно ст.416 КПК України немає жодних особливостей нового розгляду справи судом першої інстанції у таких випадках.

Відтак, цивільний позов з уточненнями вже було прийнято судом першої інстанції, апеляційним судом справу направлено на новий розгляд, тобто судовий процес не вимагає додаткового вирішення питання про відповідність форми та змісту позову нормам законодавства, його прийняття чи звернення з ним тощо.

Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Також слід зауважити, що розгляд цивільного позову у кримінальній справі має переваги у даному випадку, оскільки одночасний розгляд судом кримінальної справи й цивільного позову забезпечує більш повне та об`єктивне дослідження обставин справи, встановлення винних осіб, які повинні відшкодувати шкоду.

Враховуючи положення ст.129 КПК України про вирішення цивільного позову під час ухвалення вироку, можна зробити висновок, що саме такий процесуальний порядок дасть змогу швидше розглянути заявлений цивільний позов. Тоді як розгляд справи в цивільному судочинстві залежить від ухвалення вироку, оскільки позовні вимоги заявлені про відшкодування шкоди, завданої злочином.

Керуючись, ст. ст. 294, 315, 352, 362, 367, 374, 375, 381, 382, 383, 384, 390, 391 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представників ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , які діють в інтересах ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 07 жовтня 2020 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови безпосередньо до Верховного Суду, у порядку передбаченому ст.389 ЦПК України.

Головуючий С.С. Кругова

Судді Н.П. Пилипчук

О.Ю. Тичкова

повний текст постанови

складено 11 травня 2021 року