ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1015/21 Справа № 711/3466/20
Придніпровський районний суд м. Черкаси
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

29 квітня 2021 р. м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в особі судді Нерушак Л.В., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди та просив суд стягнути з відповідача ОСОБА_1 на свою користь матеріальну шкоду в сумі 6850грн. та моральну шкоду в сумі 5000 грн.

Заочним рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 вересня 2020 року позовні вимоги задоволено.

Стягнуто із ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 , паспорт серія НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 , код НОМЕР_3 ) в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 6850грн. 00коп. та в рахунок відшкодування моральної шкоди 5000 грн. 00 коп., а всього 11850 грн. 00 коп.

Стягнуто із ОСОБА_1 ( місце проживання: АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 , паспорт серія НОМЕР_2 ) в дохід держави судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп.

Не погоджуючись із заочним рішенням суду, ОСОБА_1 оскаржила рішення суду в апеляційному порядку, подавши апеляційну скаргу.

Разом з апеляційною скаргою, скаржником подано клопотання про звільнення від сплати судового збору. В обгрунтування даного клопотання ОСОБА_1 посилається на скрутний матеріальний стан, керуючись нормою п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону Украною «Про судовий збір», оскільки розмір судового збору перевищує 5% від її доходу за попередній календарний рік.

Дослідивши обґрунтованість заявленого клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім?ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров?ю.

Однак, апеляційний суд перш за все, звертає увагу на те, що законодавцем даною нормою, на яку посилається скаржник, як на підставу звільнення від сплати судового збору, а саме на п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», згідно якої , враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Отже, звільнення від сплати судового збору, законодавцем даною нормою права передбачено саме звільнення від сплати судового збору позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 по даній справі є відповідачем, а тому вищезазначена норма права не може бути застосована судом апеляційної інстанції при звільненні від сплати судового збору.

У відповідності до ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, врахувавши майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбачено законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Єдиною підставою для вчинення судом, зазначених у цих нормах дій, є врахування ним майнового стану сторони.

Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону (скаржника).

Як роз`яснено у п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» особа, яка заявляє клопотання про звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру належних до сплати судових витрат, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Так, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ "Kniat v. Poland" від 26 липня 2005 року, Рішення ЄСПЛ "Jedamski and Jedamska v. Poland". Від 25 липня 2005 року).

Таким чином, основною умовою для звільнення від сплати судового збору є тяжкий майновий стан особи, що звертається до суду, який вона повинна довести поданими письмовими доказами.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу особи, що подає апеляційну скаргу, на те, що вищевказані положення закону передбачають, що звільнення від сплати судового збору чи зменшення його розміру є правом суду, а не його обов`язком.

Обставини, на які посилається заявник, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки надана заявником лише довідка з Черкаського міського центру зайнятості від 01.04.2021 року, згідно якої зазначено, що ОСОБА_1 не перебуває на обліку в Черкаському міському центрі зайнятості станом на 01.04.2021 року і допомогу по безробіттю не отримує не є достатнім доказом про відсутність доходів за період 2020 року.

Також не може слугувати належним на достовірним доказом матеріального становища довідка з Пенсійного фонду України за звітні роки 1999, 2005,2006, 2007, 210, 2013, 2014, 2015, оскільки відсутні будь які дані щодо попереднього 2020 року.

Крім того, апеляційний суд звертає увагу на те, що матеріальний стан залежить і від наявності (відсутності) у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, документів про відсутність доходів членів сім`ї, довідки про склад сім`ї, тощо, а отже, сама лише довідка з пенсійного фонду не може бути визнана судом достатнім доказом щодо скрутного матеріального становища особи.

Разом з тим, апеляцій ний суд вважає, що не є достатнім доказом, надана довідка скаржником про відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, оскільки в даній довідці зазначено період лише за період з 3 кварталу 2020 року по 4 квартал 2020 року.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав, передбачених ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», для звільнення від сплати судового збору.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору ОСОБА_1 не заявлялося.

За таких обставин, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, а саме: особою, що подає апеляційну скаргу, при поданні скарги не було сплачено судовий збір по справі.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» вказано, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем ОСОБА_2 зазначено дві вимоги, а саме: відшкодування матеріальної шкоди та моральної шкоди.

Апеляційний суд звертає увагу на той факт, що вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою, а тому судовий збір підлягає стягненню, як за вимогу майнового характеру.

Згідно п.п. 2 п. 1 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінінмуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, уточнена позовна заява подана до суду у 2020 році. Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року встановлений в розмірі 2102 грн., 0,4 розміру від вказаної суми складає 840 грн. 80 коп.

Оскільки у даній справі предметом спору є декілька вимог майнового характеру це стягнення матеріальної шкоди, та стягнення моральної шкоди, при цьому, вимога про відшкодування моральної шкоди є також майновою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (1681,60 х 150:100=2522,40).

Як вбачається із матеріалів справи, поданої апеляційної скарги та доданих додатків до неї, квитанція про сплату судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції відсутня.

За таких обставин, скаржнику слід сплатити 2522,40 грн. судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції.

На підтвердження сплати судового збору Черкаському апеляційному суду необхідно надати оригінал квитанції про оплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, тобто апеляційна скарга залишається без руху, а особі, яка подає апеляційну скаргу, надається строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Виходячи з вищевикладеного, відповідно до вимог ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, а особі, яка подає апеляційну скаргу, надається строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: сплатити судовий збір у розмірі 2522, 40 грн., але у строк, не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, а саме: сплати судового збору у розмірі 2522,40 грн., але у строк, не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити особі, яка подає апеляційну скаргу, що в разі невиконання цієї ухвали в зазначений термін, апеляційна скарга відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною, і підлягатиме поверненню.

Після сплати судового збору оригінал відповідної квитанції необхідно надати до Черкаського апеляційного суду.

Копію ухвали направити особі, яка подає апеляційну скаргу, для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Нерушак