Справа № 645/1870/21
Провадження № 2/645/1314/21

У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

29 квітня 2021 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Федорової О.В.,

при секретарі судового засідання Синьогуб А.Ю.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя у цивільній справі за позовом:

ОСОБА_1

до ОСОБА_1

про поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 26.03.2021 року відкрито провадження по вищевказаній справі та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 19.04.2021 року задоволено клопотання представника позивача та постановлено перейти від розгляду справи за правилами загального позовного і призначено підготовче засідання по справі.

Відповідачем подано до суду зустрічний позов до ОСОБА_1 , в якому він просить суд: визнати за ним в порядку поділу спільно нажитого майна подружжя право власності на автомобіль марки RENAULT Rangoo, як майно, набуте ним за час шлюбу, але за кошти, які належали йому особисто; та стягнути з ОСОБА_1 грошову компенсацію в сумі 365000 грн..

В судовому засіданні відповідач та представник відповідача просили прийняти до розгляду зустрічний позов та розглядати його, разом із первісним позовом. Крім того, наголосили, що в прохальній частині невірно зазначено по батькові відповідача за зустрічним позовом і просили вважати вірним ПІБ останньої ОСОБА_1 .

Представник позивача в судовому засіданні заперечувала проти прийняття зустрічного позову для спільного розгляду з первісним позовом, посилаючись на те, що позивач не заперечує, що вказаний автомобіль є особистою власністю ОСОБА_1 та не заявляє вимог щодо його поділу, як спільного майна подружжя. Щодо позовної вимоги про стягнення з ОСОБА_1 грошових коштів наголосила, що судове рішення, за яким стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість не набрало законної сили та наразі оскаржується в апеляційній інстанції, у зв`язку з чим вважала звернення з такою зустрічною позовною вимогою безпідставним.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, матеріали зустрічного позову, вважає, що зустрічний позов слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків за наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до ст. 194 ЦПК України, форма і зміст зустрічного позову має відповідати вимогам ст. 175 і 177 ЦПК України.

Перевіривши зустрічний позов, було встановлено, що останній не відповідає ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, згідно з положеннями п. п. 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, позивачем за зустрічним позовом не зазначено конкретний зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Позовна вимога, викладена в п. 3 прохальної частини зустрічного позову не містить конкретного змісту позовних вимог щодо правової природи грошових коштів, які просить стягнути ОСОБА_1 , а також останнім не зазначено на користь кого він просить стягнути суму цих коштів.

Крім того, не містить зустрічна позовна заява попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Окремо слід звернути увагу на те, що позивачем за зустрічним позовом не зазначено ціну позову, а саме вартість автомобіля, який позивач за зустрічним позовом просить визнати таким, що набутий ним за час шлюбу, але за кошти, які належали йому особисто.

Крім того, відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, розмір судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.), а за подання до суду позовної заяви майнового характеру розмір судового збору складає - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто не менше 908,00 грн. та не більше 11350,00 грн.

Разом з тим, позивачем за зустрічним позовом сплачено 4650,00 грн. судового збору. Відповідно до пояснень представника позивача, наданих в судовому засіданні, сума в розмірі 3650,00 грн. судового сплачена за майнову вимогу про стягнення з відповідача за зустрічним позовом грошових коштів, а решта суми судового збору в розмірі 1000 грн. сплачена з урахуванням того, що планувалася подача уточнення до зустрічного позову.

Разом з тим, як вже було зазначено, позивачем за зустрічним позовом не зазначено ціну позову щодо зустрічної позовної вимоги про визнання за ОСОБА_1 в порядку поділу спільно нажитого майна подружжя право власності на автомобіль марки RENAULT Rangoo, як майна, набутого ним за час шлюбу, але за кошти, які належали йому особисто, а саме не зазначено вартість вказаного автомобіля, що унеможливлює визначення суми судового збору, яку має сплатити за вказану вимоги позивач за зустрічним позовом.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків, суд вважає необхідним залишити зустрічний позов без руху, надавши позивачу строк для усунення цих недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 194 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху, надавши позивачу (представнику) строк для усунення виявлених недоліків, але не більше десяти днів з дня отримання позивачем (представником) копії ухвали.

Запропонувати ОСОБА_1 подати документи та виправити недоліки, вказані в мотивувальній частині цієї ухвали, а саме: подати суду позов у відповідності до правил ст.ст. 175-177 ЦПК України, зокрема, із врахуванням недоліків, викладених в мотивувальній частині даної ухвали, а також надати докази на підтвердження сплати судового збору у визначеному законом розмірі за пред`явлені позовні вимоги.

В разі якщо позивачем за зустрічним позовом (представником) не буде усунуто недоліки зустрічної позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Федорова