ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/1919/21
Провадження № 2/210/1164/21
У Х В А Л А

іменем України

"28" квітня 2021 р. м. Кривий Ріг

Суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ступак С.В., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з рухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся ОСОБА_1 з позовом до Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з рухомого майна та просив суд зняти арешт з автомобіля MERCEDES .BENZ 110 CDI VITO номер кузову НОМЕР_1 , накладений Дарницьким РВ ДВС 08.02.2017 року під час проведення виконавчих дій (виконавче провадження №50591164)

14 квітня 2021 року судом на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлено запит до відділу реєстрації місця проживання громадян виконавчого комітету Металургійної районної у місті ради для перевірки місця реєстрації позивача.

27 квітня 2021 року на запит суду надійшла Довідка про реєстрацію місця проживання особи №2677, з якої вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрований в Металургійному районі м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, за адресою: АДРЕСА_1 .

Ознайомившись із матеріалами позову, суддя дійшов наступного висновку.

Позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог статей 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Частиною четвертою статті 177 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року 2270,00 грн.

Згідно пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 908,00 грн.

При цьому позивачем в порушення вищевказаних норм при зверненні до суду судовий збір не сплачений.

Крім того, суддя зазначає, що позивач як на порушника своїх прав (відповідача) вказує Дарницький районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Водночас, за роз`ясненнями, що викладені в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03 червня 2016 року позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI).

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі.

У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

Окрім того, в позовній заяві позивач вказує, що 01.04.2021 року він придбав автомобіль MERCEDES .BENZ 110 CDI VITO номер кузову НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_2 , шляхом укладення договору купівлі-продажу між ним та ФОП ОСОБА_3 (суб`єкт господарювання, що здійснює роздрібну торгівлю транспортним засобами на підставі договору комісії), однак ОСОБА_2 не залучено до участі у справі.

Зважаючи на вищевикладені роз`яснення, позивачу необхідно визначитись із суб`єктним складом цього позову.

За приписами частини другої статті 30 Цивільного процесуального кодексу України, позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини. Але позивачами не зазначено в позові та не надано доказів щодо місцезнаходження майна на території, що відноситься до юрисдикції Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу. Так, в позовній заяві позивач вказує, що автомобіль знаходиться за місцем його проживання, що відноситься до підсудності Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу, однак, відповідно до отриманих судом відомостей з відділу реєстрації місця проживання громадян виконавчого комітету Металургійної районної у місті ради, позивач зареєстрований в Металургійному районі м. Кривого Рогу.

Крім того, відповідно до Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , власником автомобіля MERCEDES BENZ 110 CDI VITO номер кузову НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_3 , є ОСОБА_2 та вказана адреса: АДРЕСА_2 , що відноситься до Саксаганського району м. Кривого Рогу.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без руху та надання позивачу строку для усунення недоліків, оскільки позивачем не сплачено судовий збір, не залучено всіх осіб яка повинні приймати участі при розгляді вказаної справи та не надано доказів місце знаходження майна, а саме автомобіля MERCEDES .BENZ 110 CDI VITO номер кузову НОМЕР_1 , що в даному випадку є обов`язковою обставиною для визначення підсудності справи з урахуванням положень ЦПК України.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Постановляючи таку ухвалу, суд виходить також з того, що згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення апеляційним судом з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ст.378 ч.1 ЦПК України).

Відповідно до ч.1ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175,177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з рухомого майна залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення вказаних недоліків - 10 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вказівок суду у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута їй без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: С. В. Ступак