Справа № 754/3461/21
У Х В А Л А

Іменем України

29 квітня 2021 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судового засідання Микитюк А.В.,

позивачки ОСОБА_1 ,

представника позивачки ОСОБА_2 ,

3-особи: ОСОБА_3 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 про встановлення факту не проживання, визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 про встановлення факту не проживання, визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Ухвалою суду від 09.03.2021 року було відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження в підготовчому засіданні.

09.04.2021 року на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про збільшення позовних вимог.

В підготовчому засіданні позивачка та її представник клопотання підтримали.

Третя особа в судовому засіданні не заперечував щодо прийняття заяви до спільного розгляду.

Вивчивши клопотання, заслухавши думку учасників процесу з приводу нього, суд приходить до наступних висновків.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно чинного законодавства, позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Зі змісту заяви про збільшення позовних вимог сторона позивача просить суд визнати факт непроживання ОСОБА_4 разом із спадкодавцем ОСОБА_5 на час відкриття спадщини; визнати ОСОБА_4 такою, що не прийняла спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 ; зобов`язати 15 КДНК внести зміни до свідоцтва про право на спадщину за законом, виключивши із числа спадкоємців ОСОБА_5 - ОСОБА_4 . Таким чином, вбачається, що подана заява про збільшення позовних вимог фактично містить оновлений зміст позовних вимог, яка є взаємовиключною з первинними вимогами, що свідчить про фактичну зміну предмету та підстав раніше поданого позову.

З огляду на викладене, суд залишає без розгляду заяву про збільшення розміру позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 49, 260, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру заявлених позовних вимог.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали виготовлено 30.04.2021.

Суддя: