Справа № 214/8597/13-ц
2-п/214/41/21
У Х В А Л А

про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

28 квітня 2021 рокуСаксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого судді Попова В.В.,

при секретарі Джемерчук О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, у місті Кривому Розі, заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 22 квітня 2019 року ухваленого по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільно нажитого майна,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22.04.2019 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільно нажитого майна. В обґрунтування заяви вказано, що копію заочного рішення він отримав 26.02.2020 року, проте не мав можливості звернутись до суду із заявою про перегляд заочного рішення, оскільки в період з 27.02.2020 року по 17.03.2021 року перебував за межами України та через карантинні обмеження не мав можливості повернутись з-за кордону. Після повернення до України, він ознайомився з матеріалами справи та звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення. Ніякі документи з суду про судові засідання за місцем своєї реєстрації заявник не отримував, звертає увагу, що остання повістка була ним отримана для присутності на судовому засіданні, призначеному на 01.09.2016 року. Оскільки останні майже три роки перед ухваленням заочного рішення цивільна справа розглядалась без його присутності як відповідача, тому він був позбавлений можливості надати документи щодо обставин справи та які не вивчались у судовому засіданні та мають значення для встановлення фактів. Заявник також зазначив, що при винесенні заочного рішення не були досліджені дуже важливі факти, які прямо впливають на прийняте рішення. Так, судом не враховано, що певне майно визначене позивачем для поділу, є лише його власністю як таке, що подаровано йому матір`ю, не враховано наявність кредитних зобов`язань, які виникли під час шлюбу в інтересах сім`ї. У зв`язку із викладеним заявник вважає, що заочне рішення підлягає скасуванню, а справу належить призначити до розгляду.

Заявник до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся, заяв не надав.

ОСОБА_2 до судового засідання також не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась, заяв не надала.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого.

У відповідності до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Із аналізу зазначеної правової норми випливає, що необхідними невід`ємними умовами для скасування заочного рішення є:

- встановлення судом тієї обставини, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин;

- докази, на які відповідач посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як убачається з матеріалів справи, відповідачеві судові повістки про виклик до суду надсилались рекомендованими листами із повідомленням за адресою його реєстрації місця проживання, проте такі повертались до суду із відміткою пошти «по закінченню терміну зберігання».

Також, як вбачається з матеріалів справи та підтверджується ОСОБА_1 у заяві, останній був обізнаний про наявність на розгляді суду цивільної справи за позовом до нього, а також певний час приймав участь у судових засіданнях по справі.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як передбачено вимогами ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Між тим, згідно позиції Європейського суду з прав людини, яка викладена в рішенні від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України», нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції.

Так, відповідач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відтак хоча у суду не було безперечних доказів про повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи належним чином, однак суд уважає, що судом було вжито всіх можливих заходів щодо повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи.

Крім того, окрім тверджень, викладених у заяві про перегляд заочного рішення про існування суттєвих фактів, які не були враховані судом під час ухвалення рішення, заявником не надано суду жодного доказу на підтвердження вказаних тверджень та який би мав істотне значення для правильного вирішення справи у разі її нового розгляду.

Враховуючи викладене, заява про перегляд заочного рішення підлягає залишенню без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.287 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Попов.