Справа № 357/950/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 травня 2021 року Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до громадянина Німеччини ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дерун Каріна Анатоліївна про визнання недійсним договорів,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом громадянина Німеччини ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дерун Каріна Анатоліївна про визнання недійсним договорів.

20 квітня 2021 року через систему «Електронний суд» відповідачкою ОСОБА_1 було подано зустрічну позовну заяву до громадянина Німеччини ОСОБА_2 , в якій просить визнати за нею право власності на об`єкти нерухомого майна, які належать їй, а саме: будинок АДРЕСА_1 ; будинок АДРЕСА_1 ; будинок АДРЕСА_1 ; будинок АДРЕСА_2 ; будинок АДРЕСА_1 ; будинок АДРЕСА_3 . Одночасно просила відстрочити сплату судового збору до прийняття судового рішення.

Зустрічна позовна заява підлягала залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України позивачкою не надано документів, що підтверджують оплату судового збору за подання позову у розмірах, визначених відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" та ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік".

Разом із тим в зустрічній позовній заяві ОСОБА_1 просить відстрочити сплату судового збору до прийняття судового рішення.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 3 тієї ж статті з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Як роз`яснив пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Наведені норми матеріального права дають можливість зробити висновок про те, що підставою для відстрочення від сплати судового збору може бути лише майновий стан сторони, який перешкоджає сплаті нею судового збору.

Всупереч наведеному, позивачка не надала суду доказів тяжкого матеріального стану, тому суд вважає, що у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви, слід відмовити.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотоку від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно п. а ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки, адже ціна позову має бути визначена у наведені строки.

Таким чином, вартість спірного майна не може бути визначена на власний розсуд сторін, а має бути підтверджена доказами, при цьому позовна заява повинна містити посилання на такі докази у відповідності до вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Отже, позивачу необхідно доплатити судовий збір за майнові вимоги у розмірах, визначених відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" та ст. 8 Закону України "Про державний бюджет України на 2021 рік", виходячи з дійсної /ринкової/ вартості спірного майна і надати до суду підтверджуючі документи.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені в ухвалі недоліки, оплатити судовий збір за свої вимоги у розмірах, визначених відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" та ст. 8 Закону України "Про державний бюджет України на 2021 рік", виходячи з дійсної /ринкової/ вартості спірного майна, на рахунок для зарахування сплати судового збору: призначення платежу: Отримувач коштів: ГУК у Київ.обл/Білоцерків.міс/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0010776; Код класифікації доходів бюджету: 22030101, та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору, у строк, який не може перевищувати двох днів з дня вручення цієї ухвали, та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Ухвалою від 22 квітня 2021 року вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу дводенний строк з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху, для усунення недоліків. Відповідачу також було роз`яснено, що у разі не усунення недоліків, зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та буде їй повернута.

Копія ухвали отримана 22.04.2021 року, що підтверджується про доставку електронного листа /а.с. 74/.

30.04.2021 року через систему «Електронний суд» до суду надійшла заява ОСОБА_1 щодо усунення недоліків.

Згідно ч.ч. 1,2 ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Поновлення процесуального строку, визначено статтею 127 ЦПК України.

Згідно до ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Так, копія ухвали про залишення зустрічного позову без руху отримана відповідачкою 22.04.2021 року, отже дводенний строк для усунення недоліків, з урахуванням святкових та вихідних днів, сплив 27.04.2021 року.

Відповідно до п.6 ч.2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язанні виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Суд зазначає, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.12 ЦПК України). Та саме на сторін покладено обов`язок цікавитись та слідкувати станом розгляду справи, а також дотримуватись процесуальних строків здійснення тих, чи інших процесуальних дій.

Клопотання про поновлення процесуальних строків на подання заяви про усунення недоліків із зазначенням поважності причин пропуску строків відповідачкою не надано.

За викладених обставин, заява ОСОБА_1 про усунення недоліків підлягає залишенню без розгляду.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч.6 ст.185 ЦПК України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка за зустрічним позовом вимоги ухвали від 22 квітня 2021 року не виконала, недоліки у визначений законом строк не усунула, а отже зустрічна позовна заява підлягає поверненню як неподана, що не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст.12, 43, 126, 127, 185, 258, 260, 353, 354 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про усунення недоліків від 30 квітня 2021 року залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до громадянина Німеччини ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно повернути заявниці.

Роз`яснити позивачу за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 , що повернення зустрічної позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення зустрічної позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяБ. І. Кошель