Справа 749/272/21
Номер провадження 2/749/123/21
27 квітня 2021 року м. Сновськ
Суддя Щорського районного суду Чернігівської області Кравчук М. В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Справу передано судді-доповідачу 14.04.2021 р.
27.04.2021 р. до суду надійшли відомості про зареєстроване місце проживання відповідача.
Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
При цьому, згідно ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.
Зі змісту п. п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. № 3674 (далі Закон № 3674) вбачається, що за подання позовної заяви про розірвання шлюбу судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить на дату подання позовної заяви 908, 00 грн.
Згідно ст. 8 Закону № 3674 враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Згідно роз`яснень, викладених в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
У клопотанні про звільнення від сплати судового збору позивач зазначає, що здійснює догляд за матір`ю ОСОБА_3 , 1948 р. н., яка є особою похилого віку, в зв`язку з чим не має можливості працювати.
Порядок подання та оформлення документів, призначення і виплати компенсації фізичним особам, які надають соціальні послуги з догляду на непрофесійній основі, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 вересня 2020 р. № 859 (далі Порядок № 859), встановлює механізм призначення і виплати компенсації за догляд (далі - компенсація), що призначається фізичній особі, яка надає соціальні послуги з догляду без провадження підприємницької діяльності на непрофесійній основі, без проходження навчання та дотримання державних стандартів соціальних послуг (далі - фізична особа, яка надає соціальні послуги) особам із числа членів своєї сім`ї, які спільно з нею проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (далі - соціальні послуги з догляду на непрофесійній основі) та є: особами з інвалідністю I групи; дітьми з інвалідністю; громадянами похилого віку з когнітивними порушеннями; невиліковно хворими, які через порушення функцій організму не можуть самостійно пересуватися та самообслуговуватися; дітьми, яким не встановлено інвалідність, але які є хворими на тяжкі перинатальні ураження нервової системи, тяжкі вроджені вади розвитку, рідкісні орфанні захворювання, онкологічні, онкогематологічні захворювання, дитячий церебральний параліч, тяжкі психічні розлади, цукровий діабет I типу (інсулінозалежний), гострі або хронічні захворювання нирок IV ступеня, дітьми, які отримали тяжку травму, потребують трансплантації органа, потребують паліативної допомоги відповідно до переліку тяжких захворювань, розладів, травм, станів, що дають право на одержання державної допомоги на дитину, якій не встановлено інвалідність, надання такій дитині соціальних послуг, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2018 р. № 1161.
Згідно п. 18 Порядку № 859 на кожну фізичну особу, яка надає соціальні послуги та отримує компенсацію, відповідним структурним підрозділом формується особова справа, в якій зберігаються матеріали, необхідні для призначення компенсації. В особовому рахунку, що заповнюється на підставі документів особової справи, фіксуються відомості про виплату компенсації.
Натомість позивачем не долучено доказів того, що позивач надає соціальні послуги з догляду особі із числа членів своєї сім`ї (відповідну довідку органу соціального захисту населення).
Окрім того, позивач у клопотанні зазначає про відсутність в неї депозитних рахунків в мережі банківської системи України та нерухомості, яка б приносила їй постійний і достатній дохід, окрім земельної ділянки. У той же час жодних доказів існування вказаних фактів позивачем не надано (відповідних довідок банківських установ (їх філій) розташованих в межах адміністративно-територіальної одиниці проживання позивача, витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно).
Крім того, позивачем не надано довідки органу соціального захисту про отримання/неотримання соціальних допомог (в тому числі, але не виключно, житлової субсидії, яка засвідчує факт віднесення позивача до категорії вразливого населення).
Також позивачем не надано довідки з пенсійного органу про наявність/відсутність пенсійних виплат. Довідка форми ОК-5 не призначена для відображення таких відомостей та формується за будь-який період.
При цьому, розмір пенсії та соціальних допомог за положеннями п. п. 165.1.1 п. 165.1 ст. 165 Податкового кодексу України не включаються до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу, а відтак не відображаються у відомостях Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за положеннями п. п. 70.3.2 п. 70.3 ст. 70 Податкового кодексу України, відповідно до якого до інформаційної бази Державного реєстру включаються такі дані про фізичних осіб: об`єкти оподаткування.
З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що позивачем не було надано вичерпних доказів, які характеризують її майновий стан.
Також суд зауважує, що додатком до вищеперелічених відомостей, який може засвідчити тяжке матеріальне становище, можуть також бути відомості про наявність у особи певних фінансових зобов`язань (в тому числі прострочених).
При цьому, суд наголошує, що звільнення від сплати судового збору є не єдиною гарантією забезпечення принципу доступу до правосуддя. Оскільки позивач отримує певний дохід, що підтверджено наданими відомостями, остання не позбавлена можливості клопотати про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, а також зменшення його розміру.
Відтак позивачем не надано суду достатніх доказів для висновку про те, що через своє скрутне матеріальне становище вона об`єктивно позбавлена можливості сплатити судовий збір.
З огляду на наведене, враховуючи, що позивачем заявлено клопотання виключно про звільнення від сплати судового збору (відповідно, суд позбавлений можливості вирішувати питання про його відстрочення, розстрочення чи зменшення), заявлене клопотання задоволенню не підлягає.
Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом надання вичерпних доказів, що засвідчують дійсний матеріальний стан позивача, або шляхом направлення (подання) до Щорського районного суду Чернігівської області квитанції про сплату судового збору у розмірі 908, 00 грн за реквізитами:
Отримувач: ГУК у Черніг.обл/тг м.Сновськ/22030101,
ЄДРПОУ отримувача: 37972475.
Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО банку: 899998.
Код класифікації доходів бюджету: 22030101.
Призначення платежу: 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Щорський районний суд Чернігівської області із зазначенням номеру справи 749/272/21.
Також позивач повинна врахувати висловлену судом позицію, що наявність у позивача доходу, який вона вважає недостатнім, не є самостійною підставою для звільнення її від сплати судового збору через суб`єктивний критерій за виключенням випадків, коли позивач переконливо доведе, що її життєво необхідні видатки перевищують відповідний дохід.
Крім того, позивач має врахувати вимоги ч. 5 ст. 185 ЦПК України, відповідно до яких суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -
Позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху та надати строк на усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.
Роз`яснити позивачу, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви така заява вважатиметься неподаною та підлягатиме поверненню.
Копію ухвали надіслати позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М. В. Кравчук