УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2021 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

Головуючого судді - Лукінова К.С.,

При секретарі Івановій А.Є.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Дніпрі в порядку загального позовного провадження клопотання позивачки ОСОБА_1 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «УкрСиббанк», Національного банку України, акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» про захист прав споживачів, визнання недійсним договору споживчого кредиту, визнання недійсним договору іпотеки, визнання недійсним договору поруки, застосування наслідків недійсності правочинів, виключення відомостей з реєстру, стягнення моральної шкоди, стягнення збитків, індексу інфляції, 3% річних, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «УкрСиббанк», Національного банку України, акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» про захист прав споживачів, визнання недійсним договору споживчого кредиту, визнання недійсним договору іпотеки, визнання недійсним договору поруки, застосування наслідків недійсності правочинів, виключення відомостей з реєстру, стягнення моральної шкоди, стягнення збитків, індексу інфляції, 3% річних.

В підготовчому судовому засіданні позивачка заявила клопотання про наступне:

Просила залучити до участі у справі в якості третіх осіб ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кухтіної Вікторії Віталіївни та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Васьківської Вікторії Станіславівни, вказуючи на те, що майбутнє рішення у справі може впливати на права та обов`язки вказаних осіб.

Крім цього позивачка заявила клопотання про витребування доказів повторно та додатково, вказуючи на те, що ухвала про витребування цих доказів вже судом виносилась, але була виконана частково та ці докази не були направлені їй, як позивачу у справі, що є порушенням її прав.

До того ж позивачка заявила клопотання про звернення до Верховного Суду для вирішення питання внесення до Конституційного Суду України подання щодо тлумачення частини 7 статті 8 ЗУ «Про нотаріат», оскільки в неї є питання стосовного того, чи можуть надаватися довідки про вчинені нотаріальні дії та копії документів, що зберігаються у нотаріуса, які видаються нотаріусом виключено фізичним та юридичним особам, за дорученням яких або щодо яких вчинялися нотаріальні дії всім учасникам нотаріальної справи.

В заявленому наступному клопотанні, позивачка просила суд на підставі ст. 148 ЦПК України стягнути з представника АТ «УкрСиббанк» Трубіної Т.В. та заступника голови правління Директора казначейства ринків та капіталу АТ «УкрСиббанк» Цапенка Д.О. штрафи в сумі 10 розмірів прожиткового мінімуму в дохід Державного бюджету на підставі ч. 2 ст. 148 ЦПК України, вказуючи на те, що оскільки вона вважає, що голова правління не наділений правом представляти інтереси юридичної особи в суді. До виданої ОСОБА_3 довіреності не додано наказу про призначення ОСОБА_4 на посаду в.о. голови правління. Таким чином вважає, що вказані особи не могли представляти інтереси АТ «УкрСиббанк» в суді.

Ще одним клопотанням позивачка просила встановити факт того, що електронної адреси не існує, визнати обставини, які доводить позивач, а саме: ЗАТ СК «УСА» була дочірньою компанією банку і створено Банком сумісного підсприємства з групою «АХА»; валютні та кредитні ризики це абсолютно власні ризики Банку; умисел Банку щодо його обману був та є отримання надприбутків; просила винести окрему ухвалу щодо зловживання процесуальними правами представником ОСОБА_3 та стягнути з неї штраф; винести окрему ухвалу на підставі ч. 1 ст. 262 ЦПК недоліків в діяльності АТ «УкрСиббанк» з порушенням законодаства та стягнути штраф; відшкодувати позивачці моральну шкоду в сумі 5000 грн.; стягнути компенсацію за втрачений заробіток 9252 грн.

В судовому засіданні представники відповідачів заперечували проти клопотань.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи вважає, що клопотання підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Як вбачається з уточненої позовної заяви позивачка, зокрема, просить визнати недійсним договір іпотеки та договір поруки.

Суд вважає, що клопотання позивачки в частині залучення до участі у справі в якості третіх осіб нотаріуса, що посвідчив спірний договір іпотеки та третю сторону договору поруки є слушним, оскільки майбутнє рішення у справі може впливати на їх права та обов`язки.

При цьому, суд вважає за недоцільне залучати до участі у справі нотаріуса, що посвідчував довіреність, оскільки такі дії в даному провадженні не оспорюються.

Щодо клопотання про витребування доказів, то суд виходить з того, що таке клопотання вже було задоволено судом, про що було постановлено ухвалу від 16.01.2016 року. 21.03.2018 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання ПАТ «УкрСиббанк» про те, що на виконання ухвали суду про витребування доказів вони просять долучити до матеріалів справи документи та пояснення, що перелічені в додатках. Надають пояснення, щодо ненадання частини доказів як таких, що містять банківську таємницю. Винесення повторної ухвали про витребування доказів, які вже були витребувані судом діючим ЦПК України не передбачено.

При цьому, згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 7 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. Згідно ч. 10 ст. 84 ЦПК України у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку про те, що відповідач частково виконав ухвалу про витребування доказів, а щодо неподання інших доказів повідомив про неможливість їх подання із зазначенням підстав такого неподання. При цьому, суд не позбавлений можливості розглядати справу на підставі наявних доказів з урахуванням положень ч. 10 ст. 84 ЦПК України та наданням оцінки таких дій відповідача у відповідному остаточному рішенні по справі.

Щодо постановлення окремої ухвали на підставі ст. 148 ЦПК України, то суд не знаходить підстав для її винесення, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу. У випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що вказаних дій та бездіяльності зі сторони АТ «УкрСоцбанк» виявлено не було, суд вважає за неможливе притягати до відповідальності осіб, зазначених в клопотанні позивачки. При цьому суд зауважує, що повноваження представника на ведення справи в суді перевіряються судом і, у разі, якщо особа, яка приймає участь у справі не надасть суду доказів належних її повноважень, то суд не допускає таку особу до участі у справі, що не може тягти до цієї особи наслідки, передбачені ч. 1 та ч. 2 ст. 148 ЦПК України.

Щодо клопотання про звернення до Верховного Суду з метою подальшого звернення до Конституційного суду України з метою тлумачення частини 7 статті 8 ЗУ «Про нотаріат», то суд вважає, що вказане питання виходить за межі доказування у даній цивільній справі. Крім цього, Конституційне звернення це одна із форм звернення до Конституційного Суду України, що є письмовим клопотанням про надання Конституційним Судом України висновку щодо певного кола питань. Розгляд конституційного подання здійснюється Конституційним Судом України в порядку конституційного провадження. Іншими формами звернення до Конституційного Суду України є конституційне подання та конституційна скарга. Суб`єктами права на конституційне звернення є: Громадяни України; Іноземці; Апатриди (особи без громадянства); Юридичні особи

Конституційне подання або конституційне звернення може бути відкликане за письмовою заявою суб`єкта, який його направив до Конституційного Суду України, в будь-який час до дня розгляду на пленарному засіданні Конституційного Суду України. У справах за конституційним поданням Президента України щодо відповідності Конституції України актів Кабінету Міністрів України відкликання конституційного подання не допускається. За таких обставин суд приходить до висновку, що позивачка не позбавлена можливості самостійно, у разі потреби, звернутись до Конституційного Суду України з відповідною заявою у формі конституційного звернення, клопотання, подання або скарги.

Клопотання ж позивачки про винесення окремої ухвали, порушення законодавства та процесуальних обов`язків відповідача, в тому числі, в особі Представника Відповідача слід не приймати до розгляду та повернути позивачці, оскільки фактично в ньому викладені нові позовні вимоги, які раніше позивачкою не заявлялись та які мають розглядатись за правилами різних видів судочинства, а тому в силу ст. 49 ЦПК України не підлягають прийняттю до розгляду у даній цивільній справі. У разі потреби, позивачка не позбавлена права подати вказані вимоги до суду, склавши нову позовну заяву.

Так, згідно чп. 2 ч. 2 та ч. 3 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

В одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Однак , таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом. Можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про збільшення розміру позовних вимог до вже поданого позову чинним Цивільним процесуальним кодексом України не передбачено. При цьому, судом встановлено, що вимоги, викладені у клопотанні, не є похідними від вимог позову в первісній редакції. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19).

Керуючись ст. 49, 53, 76, 148, 259 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Усне клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 задовольнити.

Залучити до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ).

Клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі у справі в якості третіх осіб без самостійних вимог щодо предмету спору приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кухтіної Вікторії Віталіївни та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Васьківської Вікторії Станіславівни задовольнити частково.

Залучити до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кухтіну Вікторію Віталіївну (49070, м. Дніпро, вул. Андрія Фабра, 15/1-а).

В частині клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Васьківської Вікторії Станіславівни відмовити.

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів (повторно та додатково), що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги, та порушення/зловживання процесуальних обов`язків відмовити.

В задоволенні клопотання про витребування доказів, поданого 22.03.2021 року та про звернення до Верховного Суду України відмовити.

В задоволенні клопотання про зловживання процесуальними правами відповідача 1, в тому числі, в особі його Представника відмовити.

Клопотання про винесення окремої ухвали, порушення законодавства та процесуальних обов`язків відповідача, в тому числі, в особі Представника Відповідача не приймати до розгляду та повернути позивачці ОСОБА_1 .

Оголосити перерву в підготовчому розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «УкрСиббанк», Національного банку України, акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС», треті особи без самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кухтіна Вікторія Віталіївна про захист прав споживачів, визнання недійсним договору споживчого кредиту, визнання недійсним договору іпотеки, визнання недійсним договору поруки, застосування наслідків недійсності правочинів, виключення відомостей з реєстру, стягнення моральної шкоди, стягнення збитків, індексу інфляції, 3% річних до 12:45 години 24.05.2021 року.

Ухвала в частині повернення клопотання про винесення окремої ухвали, порушення законодавства та процесуальних обов`язків відповідача, в тому числі, в особі Представника Відповідача може бути оскаржена протягом 15 днів до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено 30.04.2021 року.

Суддя: К.С. Лукінова