Постанова

Іменем України

28 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 686/32906/19

провадження № 61-660св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Висоцької В. С.,

суддів: Грушицького А. І., Калараша А. А., Литвиненко І. В., Петрова Є. В. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Приватне підприємство «ПРО-СІСТЕМ ГРУП»,

третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «СІКАФ»,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 листопада 2020 року у складі судді Козак О. В. та постанову Хмельницького апеляційного суду від 23 грудня 2020 року у складі колегії суддів: Корніюк А. П., П`єнти І. В., Талалай О. І.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Приватного підприємства «ПРО-СІСТЕМ ГРУП», третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ТОВ «СІКАФ», про визнання правочинів недійсними,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «СІКАФ» (далі - ТОВ «СІКАФ») про визнання недійсними договорів купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ», укладених 17 травня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та від 29 березня 2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Уточнивши 20 липня 2020 року позовні вимоги, ОСОБА_1 просив суд залучити до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_5 та визнати недійсними договори купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ», укладені 17 травня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та від 29 березня 2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Протокольною ухвалою суду від 21 липня 2020 року до участі у справі в якості співвідповідача залучено ОСОБА_5

12 серпня 2020 року ОСОБА_1 подав до суду уточнену позовну заяву в якій просив залучити до участі у справі в якості співвідповідача ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП» (далі - ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП») та визнати недійсними договори купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ», укладені 17 травня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , від 29 березня 2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , від 12 березня 2020 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та від 09 липня 2020 року між ОСОБА_5 та ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП».

Протокольною ухвалою суду від 12 серпня 2020 року до участі у справі в якості співвідповідача залучено ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП».

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 листопада 2020 року провадження у справі в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ»від 17 травня 2014 року закрито на підставі пункту третього частини першої статті 255 ЦПК України.

Ухвала мотивована тим, що 10 лютого 2016 року набрало законної сили рішення Хмельницького міськрайонного суду від 03 грудня 2015 року у цивільній справі № 686/9154/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВ «СІКАФ», ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , реєстраційної служби Хмельницького міськрайонного управляння юстиції, державного реєстратора Твердохліб Г. Г. про визнання правочинів недійсними. Відповідно до цього рішення, крім іншого, відмовлено позивачу у визнанні недійсним договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «СІКАФ», що укладений між ОСОБА_7 та ОСОБА_3 17 травня 2014 року.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 22 грудня 2016 року заяву ОСОБА_1 про перегляд зазначеного рішення за нововиявленими обставинами, що набрала законної сили 28 лютого 2017 року залишено без задоволення з тих підстав, що протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 від 04 березня 2016 року не є нововиявленою обставиною та не підтверджує фіктивність укладеного нею 17 травня 2014 року договору купівлі-продажу.

Оскільки спір у справі № 686/32906/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП», третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ТОВ «СІКАФ», про визнання недійсними договорів в частині позовної вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ» від 17 травня 2014 року між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих саме підстав, що і у справі № 686/9154/15-ц, рішення по якій набрало законної сили 10 лютого 2016 року, тому наявні підстави для закриття провадження у справі в цій частині.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

Не погодившись з ухвалою суду ОСОБА_1 подав до суду апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просив скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 23 грудня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 листопада 2020 року залишено без змін.

Постанова суду мотивована тим, що подання позивачем нового позову про той самий предмет і з тих самих підстав, з яких прийнято рішення у іншій справі, яке набрало законної сили, фактично свідчить про намагання добитися нового слухання справи та нового її вирішення, що не відповідає принципу юридичної визначеності та суперечить положенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У січні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення суду першої та апеляційної інстанцій, у якій просить скасувати вказані рішення в частині закриття позовних вимог та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від 03 лютого 2021 року відкрито касаційне провадження та витребувано цивільну справу з Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області.

23 лютого 2021 року до Верховного Суду надійшла витребовувана справа.

Ухвалою Верховного Суду від 15 квітня 2021 року справу призначено до судового розгляду.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

В обґрунтування касаційної скарги ОСОБА_1 зазначав, що він звернувся до суду з цим позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП», третя особа ТОВ «СІКАФ», про визнання договорів купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ», які укладені 17 травня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , 29 березня 2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , 12 березня 2020 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та 09 липня 2020 року між ОСОБА_5 та ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП» недійсними.

Фактичною підставою для звернення до суду із даним позовом є обізнаність ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та керівника ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП» про наявність рішення суду про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості на користь ОСОБА_1 під час укладення всіх договорів купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ» та укладення їх з метою приховування майна ОСОБА_2 від ОСОБА_1 та ухилення від виконання рішення суду про стягнення заборгованості.

Більше того, підставою цього позову є укладення оскаржуваних договорів з метою приховування майна ОСОБА_2 та ухилення від виконання рішення суду про стягнення заборгованості в комплексі між всіма відповідачами по справі, що унеможливлює відокремлення із контексту цього позову двох відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з однією із позовних вимог.

При цьому, останні оскаржувані правочини між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , між ОСОБА_5 та ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП» були вчиненні вже під час розгляду судом цієї справи, за обізнаності сторін справи про підстави та предмет.

Хмельницьким міськрайонним судом дійсно розглядалася цивільна справа № 686/9154/15-ц, сторонами по якій був позивач ОСОБА_1 , відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ТОВ «СІКАФ», ОСОБА_6 , реєстраційна служба Хмельницького міськрайонного управління юстиції, державний реєстратор прав на нерухоме майно приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Твердохліб Г. Г. Однак, предметом розгляду вказаної справи було визнання рішення директора ТОВ «СІКАФ» від 16 травня 2014 року ОСОБА_2 недійсним, акту приймання-передання нерухомого майна від 16 травня 2014 року, рішення учасника ТОВ «СІКАФ» ОСОБА_2 , оформлене розпорядженням учасника ТОВ «СІКАФ», від 16 травня 2014 року, статуту ТОВ «СІКАФ», договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ» укладеного 17 травня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , рішення загальних зборів учасників ТОВ «СІКАФ», оформлене протоколом загальних зборів учасників ТОВ «СІКАФ» від 17 травня 2014 року, договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 укладений 10 листопада 2014 року між ТОВ «СІКАФ», в особі директора ОСОБА_3, та ОСОБА_6 недійсними, скасування рішення про державну реєстрацію права власності № 13088109 від 16 травня 2014 року на житловий будинок, що розташований АДРЕСА_2 за ТОВ «СІКАФ», рішення про державну реєстрацію права власності № 13090044 від 16 травня 2014 року на квартиру, що розташована: АДРЕСА_3 за ТОВ «СІКАФ», рішення про державну реєстрацію права власності № 17088269 від 10 листопада 2014 року на квартиру з реєстраційним номером 01, що розташована АДРЕСА_3 за ОСОБА_6 .

Фактичною підставою для звернення до суду з позовом було те, що винесені ОСОБА_2 рішення про прийняття нерухомого майна до статутного капіталу юридичної особи та внесення змін до статутного капіталу товариства та складу засновників є фіктивними, оскільки були прийняті з метою ухилення від виконання рішення суду про стягнення заборгованості, а не з метою здійснення господарської діяльності, створення реальних правових наслідків, що тягне за собою недійсність договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТО «СІКАФ», який укладено 17 травня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Обставинами, які були підставами для вказаного предмету позову було те, що ОСОБА_2 17 травня 2014 року відчужила ТОВ «СІКАФ», шляхом внесення змін до статутного капіталу товариства та складу засновників, своєму представнику за довіреністю ОСОБА_3 , якому також було достеменно відомо на той час предмет судового спору та наявність судового рішення про стягнення з ОСОБА_2 вказаних коштів, за 40 000 грн, що підтверджувалося матеріалами цивільної справи № 686/23880/13 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

Аргументи інших учасників справи

У відзиві на касаційну скаргу ОСОБА_3 просив касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін. Оскільки спір у справі № 686/9154/15-ц заявлено між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, що і у справі № 686/32906/19. Крім того, позов у справі № 686/32906/19 був поданий за наявності такого, яке набрало законної сили, рішення суду у справі № 686/9154/15-ц між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, що і у справі № 686/30906/19, що, в свою чергу, є підставою для закриття провадження у справі на підставі пункту третього частини першої статті 255 ЦПК України.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

В грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП», третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ТОВ «СІКАФ» та після уточнення позовних вимог станом на листопад 2020 року просив суд визнати недійсними договори купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ», що укладені: 17 травня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_8 , 29 березня 2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , 12 березня 2020 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , 09 липня 2020 року між ОСОБА_5 та ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП».

Уточнивши 20 липня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_1 просив суд залучити до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_5 та визнати недійсними договори купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ», укладені 17 травня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та від 29 березня 2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Протокольною ухвалою суду від 21 липня 2020 року до участі у справі в якості співвідповідача залучено ОСОБА_5

12 серпня 2020 року ОСОБА_1 подав до суду уточнену позовну заяву в якій просив залучити до участі у справі в якості співвідповідача ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП» та визнати недійсними договори купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ», укладені 17 травня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , від 29 березня 2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , від 12 березня 2020 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та від 09 липня 2020 року між ОСОБА_5 та ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП».

Протокольною ухвалою суду від 12 серпня 2020 року прийнято до розгляду заяву про уточнення позовних вимог та залучено до участі у справі в якості співвідповідача ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП».

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Касаційна скарга підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до пункту третього частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Закриття провадження у справі - це одна з форм закінчення розгляду цивільної справи без винесення рішення суду у зв`язку з виявленням після відкриття провадження обставин, з якими закон пов`язує неможливість подальшого судового розгляду справи.

Відповідно до наведеної норми позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду.

У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - цивільно-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

Визнаючи підстави позову як елемент його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

Неможливість повторного розгляду справи за наявності рішення суду, що набрало законної сили, постановленого між тими ж сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, ґрунтується на правових наслідках набрання рішенням суду законної сили.

Європейський суд з прав людини у рішеннях від 25 липня 2002 року у справі «Совтрансавто-Холдинг» проти України» та від 28 жовтня 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії» зазначав, що існує усталена судом практика конвенційних органів щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

Склад учасників справи та підстави позову у цій справі не є тотожними складу учасників справи та підставам позову у справі № 686/9154/15-ц, в якій ухвалено рішення про відмову у задоволенні позовної вимоги ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «СІКАФ».

Хмельницьким міськрайонним судом розглядалася цивільна справа № 686/9154/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ТОВ «СІКАФ», ОСОБА_6 , реєстраційної служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції, державного реєстратора прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу Твердохліб Г. Г.

Підставою для звернення до суду було те, що винесені ОСОБА_2 рішення про прийняття нерухомого майна до статутного капіталу юридичної особи та внесення змін до статутного капіталу товариства та складу засновників є фіктивними, оскільки були прийняті з метою ухилення від виконання рішення суду про стягнення заборгованості, а не з метою здійснення господарської діяльності, створення реальних правових наслідків та не відповідають вимогам закону.

З підстав фіктивності рішення про прийняття нерухомого майна до статутного капіталу юридичної особи та внесення змін до статутного капіталу товариства та складу засновників у позові ОСОБА_1 у справі № 686/9154/15-ц визнавався недійсним договір купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ», укладений 17 травня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

У справі, що розглядається ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП», третя особа ТОВ «СІКАФ», про визнання договорів купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ», які укладені 17 травня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , 29 березня 2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , 12 березня 2020 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та 09 липня 2020 року між ОСОБА_5 та ПП «ПРО-СІСТЕМ ГРУП» недійсними.

Підставою цього позову є те, що укладаючи договори купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «СІКАФ», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 були обізнані про наявність рішення суду про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості на користь ОСОБА_1 та уклали їх з метою приховати майно ОСОБА_2 від ОСОБА_1 , ухилившись у такий спосіб від виконання рішення суду про стягнення заборгованості.

Таким чином, сторони та підстави позову у цивільній справі № 686/9154/15-ц та у справі, що розглядається, не є ідентичними, оскільки у цих справах беруть участь різні сторони та спір між сторонами у справах виник з різних підстав.

Аналогічної позиції дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 22 травня 2019 року у справі № 640/7778/18 (провадження № 61-48585св18).

Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до пунктів 1 та 3 частини третьої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази або суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України передбачено, що якщо суд касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки Верховний Суд не змінює судове рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 листопада 2020 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 23 грудня 2020 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. С. Висоцька

Судді: А. І. Грушицький

А. А. Калараш

І. В. Литвиненко

Є. В. Петров