У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2021 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Лемак О.В.,

з участю секретаря судових засідань Сухан Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород заяву відповідача ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30 квітня 2020 в справі № 308/11260/19, за позовною заявою акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

30 квітня 2020 року Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області ухвалив заочне рішення по справі по справі 308/11260/20 за позовною заявою акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

До суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_1 про перегляд вказаного заочного рішення, в якій заявник просить скасувати заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.04.2020 і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування заяви вказує, що зазначене заочне рішення підлягає перегляду виходячи з того, що відповідачу не було відомо про розгляд справи, оскільки повістки він не отримував. Також посилається на те, що йому не були надіслані матеріали позовної заяви, відповідально він не міг подати і заперечення на позовну заяву та надати пояснення на час винесення судового рішення.

Заявник в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду даної заяви, а тому суд розглядає таку за його відсутності, оскільки відповідно до вимог ч.1 ст.287 ЦПК України така неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Представник АТ КБ «Приватбанк» в судове засідання не заявився, будучи належним чином повідомленим про судове засідання.

Дослідивши зміст поданої заяви про перегляд заочного рішення та матеріали цивільної справи 308/11260/19, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Як убачається з матеріалів справи, 30.04.2020 Ужгородським міськрайонним судом ухвалено заочне рішення у справі № 308/11260/19 за позовом акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Водночас, ч. 1 ст. 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи слідує, що судом було повідомлено відповідача про день, час та місце розгляду справи належним чином. Відтак, відповідачу було відомо про розгляд справи в суді. Про поважні причини неявки у судові засідання відповідачем суду повідомлено не було.

З огляду на вказане, суд вважає, що твердження заявника про неналежне повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи є таким, що не відповідає дійсності.

Судом вжито всіх заходів щодо повідомлення відповідача про час та місце судового засідання з розгляду справи, однак останній, не виконав свої процесуальні обов`язки щодо отримання судового виклику та явки в судове засідання.

Також суд розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення виходить з того, що відповідно до ст.288 ЦПК України відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини, та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення.

На необхідність з`ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України при підготовці Узагальнень судової практики щодо ухвалення та перегляду судами заочних рішень, зазначаючи, що зв`язку з практикою скасування заочного рішення без з`ясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним. Тому касаційний суд наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у цивільно-процесуальному законі, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, заявником не наведено та не надано суду будь-яких доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, та могли б призвести до ухвалення протилежного за змістом рішення, про перегляд якого просить заявник.

З урахуванням наведеного, суд приходить до переконання, що відсутні підстави для скасування судового рішення, тому заява про його перегляд підлягає залишенню без задоволення.

При цьому суд роз`яснює заявнику, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст.260, 287, 288, 354, 355 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30 квітня 2020 в справі № 308/11260/19, за позовною заявою акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Лемак О.В.