Справа № 404/926/19
Номер провадження 2/404/1151/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2021 року м. Кропивницький

Кіровський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючої судді - Варакіної Н.Б.

за участю секретаря Гуйван О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та поділ майна,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Кіровського районного суду м. Кіровограда перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та поділ майна.

31 березня 2021 року на адресу Кіровського районного суду м. Кіровограда надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення 1 590 735,64 грн., що становить Ѕ частину боргових зобов`язань, які виникли в період спільного проживання з 2000 року по 2017 рік. Крім того, просить відстрочити сплату судового збору за подання даного позову та поновити строк на подання зустрічної позовної заяви у справі № 404/926/19.

В судове засідання сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Суд, дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, приходить до висновку щодо відмови в її прийнятті виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 01 серпня 2019 року суддею Бершадською О.В. відкрито провадження по справі, відповідач мав право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву, тобто у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому ухвали про відкриття провадження у справі.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 03 серпня 2020 року суддею Варакіною Н.Б прийнято до розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та поділ майна.

Строк подання зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 , поважних причин його пропуску не встановлено.

Відповідачем подано до суду зустрічну позовну заяву з порушенням процесуальних строків передбачених ч. 1 ст. 193 ЦПК України, що є підставою для відмови у її прийнятті. Згідно ч.1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законом порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються певні особи.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У розумінні приписів статті 8 Закону України № 3674-VІ "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, заявник має довести існування фінансових труднощів.

Водночас, ОСОБА_2 не надано суду достатніх та належних доказів наявності обставин щодо відсутності коштів на оплату судового збору, як підстави для звільнення від сплати судового збору.

Долучена до матеріалів справи довідка Форми ОК-5 Пенсійного фонду України, за звітні 1998-2020 не може бути підставою для звільнення від сплати судового збору за зустрічну позовну заяву, що подана у березні 2021. Жодних інших відомостей про те, що позивач не має будь-яких інших доходів до клопотання не долучено.

Верховний Суд своєю ухвалою від 16 жовтня 2019 року по справі №215/5288/18 відмовив у відкритті касаційного провадження та вказав, що суд наділено повноваженням зменшити тягар несення судових витрат для особи, яка до нього звертається. Водночас конструкція наведених правових норм дає підстави для висновку, що зменшення тягаря несення судових витрат є не обов`язком суду, а повноваженням за певних обставин. При цьому в частині сплати судового збору законодавець визначив вичерпний перелік умов, за наявності яких можливе зменшення тягаря несення цих судових витрат. Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану та, за наявності, обставини, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом права зменшити тягар несення судових витрат у частині сплати судового збору. Такі обставини повинні бути підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами. Суд, що вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги), встановивши за результатом розгляду відповідного клопотання наявність установленої законом підстави для зменшення тягаря несення судових витрат та дійшовши висновку про необхідність реалізації такого свого права, самостійно, зважаючи на наявні обставини, визначає спосіб зменшення цього тягаря. Визначення способу зменшення тягаря несення судових витрат є прерогативою відповідного суду, а не його обов`язком. При цьому постановлення судом ухвали про звільнення від сплати судового збору в певному судовому провадженні не створює пільг щодо його сплати на інших стадіях судового провадження чи в інших судових провадженнях.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову у відстроченні сплати судового збору, а отже відмову в прийнятті зустрічного позову.

ОСОБА_2 не позбавлений права звернутися з окремим позовом.

На підставі викладеного та керуючись ст.193 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

У прийнятті зустрічного позову ОСОБА_2 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Н. Б. Варакіна