Справа № 754/1948/20
У Х В А Л А

Іменем України

27 квітня 2021 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Зотько Т.А.,

за участі секретаря судового засідання Микитюк А.В.,

представника відповідача Мілетич О.О. ,

представника 3-особи: ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , 3-особи: ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про поділ майна подружжя та за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання договору недійсним,

за зустрічною позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_3 треті особи: які не заявляють самостійних вимог на предмет позову: ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про визнання майна особистою приватною власністю,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду з позовом до ОСОБА_4 , 3-особи: ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 17.02.2020 року відкрито провадження у справі та призначено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

13.07.2020 року на електронну адресу суду надійшло клопотання від представника позивача - Адвоката Соборук Ю.Ф. про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, мотивоване тим, що позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , 3-особи: ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про поділ майна подружжя, потребує детального розгляду спору по суті з`ясування всіх обставин.

17.09.2020 на електронну адресу суду, а надалі 25.09.2020 на поштову адресу суду надійшло клопотання від представника позивача - Адвоката Соборук Ю.Ф. про зупинення провадження у справі, мотивоване тим, що в провадженні Деснянського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа №754/1948/20 ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , 3-особи: ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя. Предметом поділу спільного майна подружжя у справі №754/1948/20 є майнові права на об`єкт незавершеного будівництва (квартира АДРЕСА_1 ), що виникли з договору про участь у фонді фінансування будівництві № 68-0303/2017-1 від 03.03.2017 року (свідоцтво № С68- 0303/2017-1 від 17.07.2018р.) та договору від 17.07.2018 року про відступлення майнових прав, укладених ОСОБА_4 з ТОВ «ФК «ЖИТЛО-КАПІТАЛ».

Під час розгляду справи відповідач у своєму відзиві повідомив, що майнові права, шляхом укладання 30.12.2019 року договору про відступлення майнових прав, були передані відповідачем у власність ОСОБА_5 . Оскільки згідно умов вказаного договору, на думку відповідача, з 30.12.2019 року майнові права належать Третій особі-1, вони не підлягають поділу між Позивачем та Відповідачем. Проте, позивачкою подано до Деснянського районного суду міста Києва позов до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , третя особа - ТОВ «ФК «ЖИТЛО-КАПІТАЛ», про визнання майна спільною сумісною власністю та визнання договору недійсним.

Ухвалою від 31.08.2020 року Деснянським районним судом м. Києва за вказаним вище позовом №754/10855/20 було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

02.11.2020 на адресу суду представником відповідача - адвокатом Мілетич О.О. було надіслано зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 треті особи: які не заявляють самостійних вимог на предмет позову: ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про визнання майна особистою приватною власністю.

Ухвалою суду від 05.11.2020, постановленою шляхом внесення до протоколу судового засідання, було залишено зустрічний позов без руху та визначено строк для усунення його недоліків.

Ухвалою від 13.11.2020 судом було об`єднано в одне провадження з цивільною справою №754/1948/20 за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , 3-особи: ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про поділ майна подружжяцивільну справу №754/10855/20 за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання договору недійсним та призначено дату підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 19.01.2021, постановленою шляхом внесення до протоколу судового засідання, після усунення відповідачем недоліків позову, було прийнято позов до спільного розгляду.

В підготовче засідання представник позивача - Соборук Ю.Ф. не з`явився, про розгляд справи повідомлявся судом належним чином. На адресу суду від представника надходила письмові заява про закінчення підготовчого розгляду у відсутності сторони позивача.

Представник відповідача - Мілетич О.О. в підготовчому засіданні підтримала заявлене нею письмове клопотання про залишення без розгляду поданих від імені позивачки ОСОБА_3 представником Соборуком Ю.Ф. позовів з тих підстав, що ними було проведено пошуковий запит до Єдиного Реєстру адвокатів України, було здійснено запити до Ради адвокатів м.Києва НААУ, Національної асоціації адвокатів України і отримано відповіді, що відносно адвоката Соборука Ю.Ф. не приймалось рішення та не видавалось Свідоцтво на право зайняття адвокатською діяльністю, до Єдиного реєстру адвокатів України дані щодо Соборука Ю.Ф. не вносились.

Представник третьої особи - ОСОБА_2 під час підготовчого розгляду підтримав подану ним аналогічну заяву про залишення без розгляду поданих від імені позивачки ОСОБА_3 представником Соборуком Ю.Ф. позовів та просив суд про її задоволення, посилаючись на викладені у вказаній заяві обставини.

В підготовче засідання представник ТОВ «ФК «Житло-Капітал»не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, про що свідчить відмітка про вручення поштової кореспонденції суду.

Відповідно до ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Так, у справі «Belletv. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на звернення до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна, як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

За правилом ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на звернення особи до суду є її абсолютним правом.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів реалізується через врегульовану процесуальним законом можливість пред`явити до суду позовну заяву, яка є процесуальною формою звернення за захистом порушеного права.

Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8 ).

Право на ефективний судовий захист закріплено також у статті 2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року та в статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 до Конвенції (далі - Конвенція).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Відповідно до ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч.1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч.4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність.

Частинами 1, 2 ст. 64 ЦПК України встановлено, що представник який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, які він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

За приписами ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката.

Отже, ордер, який видано відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», є самостійним документом, що підтверджує повноваження адвоката.

Надання договору про правничу допомогу, його копії або витягу разом із ордером чинна редакція ЦПК України не вимагає.

Виходячи зі змісту ч. 1, 3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», ордер може бути оформлений адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) лише на підставі вже укладеного договору. Крім того, адвокат несе кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення суду про повноваження представляти іншу особу в суді, а так само умисне невнесення адвокатом до ордера відомостей щодо обмежень повноважень, установлених договором про надання правничої допомоги (ст. 400-1 Кримінального кодексу України).

Отже, за відсутності запису в ордері щодо обмежень адвоката підписувати документи, підстави вважати, що у адвоката такі повноваження відсутні, немає.

Згідно вимог ст. 32 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», право на заняття адвокатською діяльністю припиняється шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю у разі: 1) подання адвокатом заяви про припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 2) визнання адвоката безвісно відсутнім або оголошення його померлим; 3) смерті адвоката; 4) накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю; 5) встановлення факту надання недостовірних відомостей для отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та складення присяги адвоката України; 6) набрання законної сили обвинувальним вироком суду стосовно адвоката за вчинення тяжкого, особливо тяжкого злочину, а також нетяжкого злочину, за який призначено покарання у виді позбавлення волі.

Право на заняття адвокатською діяльністю припиняється: 1) з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, - з дня подання раді адвокатів регіону за адресою робочого місця адвоката відповідної заяви адвоката; 2) з підстав, передбачених пунктами 2 і 6 частини першої цієї статті, - з дня набрання законної сили відповідним рішенням суду; 3) з підстав, передбачених пунктами 4 і 5 частини першої цієї статті, - з дня прийняття кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідного рішення.

Припинення права особи на заняття адвокатською діяльністю має наслідком припинення такої діяльності та права особи на участь у роботі органів адвокатського самоврядування.

Відомості про припинення права на заняття адвокатською діяльністю вносяться до Єдиного реєстру адвокатів України.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи

Таким чином, враховуючи, що представником позивачки - адвокатом Соборуком Ю.Ф. під час звернення до суду з позовом від імені позивачки було додано належним чином посвідчені копії Свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та Ордеру на надання правової допомоги з відміткою (Без обмежень), а представниками відповідача - адвокатом Мілетич О.О. та 3-особи - адвокатом Бутенко О.А. не надано суду належних та допустимих доказів припинення права адвоката Соборука Ю.Ф. на заняття адвокатською діяльністю шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, а відтак суд приходить до висновку, що відсутні підстави вважати, що адвокат Соборук Ю.Ф. не може вважатися представником позивачки, повноважним на здійснення адвокатської діяльності відповідно до положень 32 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», а відтак суд відмовляє узадоволенні поданих заяв про залишення без розгляду поданих від імені позивачки ОСОБА_3 представником Соборуком Ю.Ф. позовів.

Крім того, 10.02.2021 представником відповідача - адвокатом Мілетич О.О. було подано суду заяву про залишення зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_3 треті особи: які не заявляють самостійних вимог на предмет позову: ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про визнання майна особистою приватною власністю без розгляду.

Зваживши доводи заяви, вивчивши письмові матеріали справи, з урахуванням відсутності заперечень щодо залишення без розгляду зустрічного позову від інших учасників справи, суд приходить до висновку, що зустрічна позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до п. 5 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Оскільки представник відповідача - адвокат Мілетич О.О. у своїй заяві просить залишити позов ОСОБА_4 без розгляду, дана заява відповідає вимогам діючого законодавства, тому суд вважає можливим залишити зустрічний позов без розгляду.

В порядку підготовчого провадження судом були вивчені матеріали справи, з`ясовані всі фактичні обставини справи, які підлягають з`ясуванню під час судового розгляду.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає підготовче провадження у справі закінченим, а тому приходить до висновку про необхідність призначення справи до розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Справа підлягає розгляду суддею одноособово.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.4, 58, 60, 62, 64, 197, 198, 200, 257, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представників - адвокатів Мілетич О.О. та Бутенка О.А. про залишення без розгляду позовних заяв, поданих представником Соборуком Ю.Р. в інтересах позивачки ОСОБА_3 - залишити без задоволення.

Клопотання представника відповідача - адвоката Мілетич О.О. про залишення без розгляду зустрічного позову ОСОБА_4 - задовольнити.

Зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_3 треті особи: які не заявляють самостійних вимог на предмет позову: ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про визнання майна особистою приватною власністю - залишити без розгляду.

Закрити підготовче провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , 3-особи: ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про поділ майна подружжята за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання договору недійсним.

Призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні на 16 червня 2021 року на 14 год. 00 хв., встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Справу розглядати суддею одноособово.

Ухвала в частині закриття підготовчого провадження набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду виготовлено 30.04.2021.

Суддя: