Справа № 758/983/20
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

21 квітня 2021 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Жванко О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення боргу, -

У С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 (надалі за текстом - позивач) до ОСОБА_2 (надалі за текстом - відповідач), про стягнення боргу в розмірі 21367 гривень, а також про визнання договору позики дійсним.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 12.03.2020 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання.

27.08.2020 року від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, у якій остання просить стягнути з відповідача борг у розмірі 2686950 гривень, а також залишити без розгляду позовну вимогу щодо визнання договору позики дійсним.

Крім того, позивач просила звільнити її від сплати судового збору, у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем, на підтвердження якого надала витяг з Державного реєстру фізичних осіб щодо відсутності у неї доходів.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 27.08.2020 року прийнято до розгляду заяву про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення боргу та відстрочено сплату судового збору у розмірі 8828,40 гривень до ухвалення рішення у справі.

У судове засідання, призначене на 24.11.2020 року, позивач не з`явилась, та надала клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з`явився та подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Протокольною ухвалою суду від 24.11.2020 року судом задоволено клопотання позивача та відкладено судове засідання на 21.04.2021 року.

У судове засідання 21.04.2021 року позивач не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Вивчивши матеріали справи, суд доходить висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до п. п. 1, 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, звернувшись до суду з вищевказаним позовом, в судове засідання на призначений день, час та місце розгляду справи повторно не з`явилася, явку свого представника не забезпечила.

З огляду на повторну неявку позивача, належним чином повідомленої про день, час та місце судового засідання, вищевказаний позов підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення боргу - залишити без розгляду;

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (враховуючи положення п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України). У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали;

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.В. Гребенюк