Справа № 758/5277/21
Провадження № 2-н/758/305/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 квітня 2021 року суддя Подільського районного суду м.Києва Скрипник О. Г. , розглянувши заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (КМДА) «Київтеплоенерго» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 , -

В С Т А Н О В И В :

КП «Київтеплоенерго» звернулося до Подільського районного суду м. Києва із заявою про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надання житлово-комунальних послуг, а саме: за теплопостачання та постачання гарячої води.

Відповідно до ч.1 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, зокрема, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додається копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості.

Згідно з п. 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» Якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення (пункт 3 частини першої статті 96 ЦПК) (1618-15), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги. У цьому випадку може бути видано судовий наказ про стягнення не лише суми заборгованості, але й про стягнення індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості. Для їх стягнення суду має бути додано документи, що чітко підтверджують їх розрахунок (у тому числі й розрахунок щомісячних нарахувань), при цьому визначений розмір не потребує додаткової оцінки та дослідження у сукупності з іншими доказами.

До заяви КП «Київтеплоенерго» не додана копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості.

Крім цього, згідно п. 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

Статтею 256 Цивільного кодексу України встановлено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 258 Цивільного кодексу України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю.

Законодавством України не передбачено застосування спеціальної позовної давності до вимог у сфері житлово-комунальних послуг загалом та щодо теплопостачання зокрема. Тому до відносин щодо постачання житлово-комунальних послуг застосовують загальний строк позовної давності, який становить 3 роки.

З розрахунку заборгованості, наданого КП «Київтеплоенерго», судом встановлено, що складовою боргу за житлово-комунальні послуги на який заявлене стягнення у розмірі 101853,87 грн є заборгованість, яка нарахована до 01.05.2018 року.

Тому, зазначений розмір заборгованості у виходить за межі трьох річного строку, тобто за межі строку позовної давності, оскільки заява про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за постачання електричної енергії подана до суду 21 квітня 2021 року.

Крім цього, згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_2 .

Судовий наказ є особливою формою цивільного судочинства, в межах якої сторони та суд позбавлений можливості додатково збирати докази, з`ясовувати додатково обставини правовідносин.

Відтак, враховуючи те, що заявник подав заяву про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості, частина якої сформувалася за межами строку позовної давності, а також не додав копії договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості, суд вважає за необхідне відмовити у видачі судового наказу.

Відповідно до ч. 2 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини першої статті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

З метою недопущення порушення цивільних прав та інтересів заявника, суд вважає за необхідне роз`яснити КП «Київтеплоенерго» про наявність права звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись ст. ст. 161, 163, 165, 170 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (КМДА) «Київтеплоенерго» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 .

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги (зважаючи на п. 15.5 перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг на судові рішення).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяО. Г. Скрипник