Номер провадження 2/754/1848/21
РІШЕННЯ

Іменем України

23 квітня 2021 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Микитюк А.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представник відповідача ОСОБА_4 ,

представника 3-особи: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , який діє як законний представник (опікун) в інтересах недієздатної ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , треті особи: Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація (як орган опіки та піклування), Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Алексашина Юлія Борисівна, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , який діє як законний представник (опікун) в інтересах недієздатної ОСОБА_6 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 , треті особи: треті особи: Святошинська районна в м. Києві державна адміністрація (як орган опіки та піклування), Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Алексашина Юлія Борисівна, згідно вимог якого просить суд визнати недійсним Свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , видане 28 вересня 2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Алексашиною Юлією Борисівною на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати за недієздатною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_7 .

Вимоги позовної заяви обґрунтовані тим, що 28 березня 2008 року ОСОБА_7 склала заповіт, яким заповіла все своє майно онуці ОСОБА_6 , яку надалі рішенням суду було визнано недієздатною, а її опікуном призначено ОСОБА_1 , що підтверджується матеріалами справи. Починаючи з 15 вересня 2011 року недієздатна ОСОБА_6 мешкає, зареєстрована та постійно знаходиться в Святошинському психоневрологічному інтернаті. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 померла, а 25 лютого 2015 року на підставі заяви сина померлої - ОСОБА_3 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Алексашиною Ю.Б. було заведено спадкову справу № 1/2015 після смерті ОСОБА_7 03 вересня 2020 року позивач ОСОБА_1 , як опікун недієздатної ОСОБА_6 , звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Алексашиної Ю.Б., із заявою в якій просив видати на ім`я недієздатної ОСОБА_6 свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спадкове майно або Свідоцтво про право на спадщину за законом на відповідну частку спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , оскільки недієздатна ОСОБА_6 є спадкоємцем першої черги за законом. Постановою нотаріуса було відмовлено заявнику у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ частку в праві власності на квартиру АДРЕСА_1 та у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вказану квартиру. Підставою відмови слугувало те, що свідоцтво про право на спадщину на зазначену квартиру вже видано іншому спадкоємцю, а відтак сторона позивача вважає, що для задоволення звернення ОСОБА_1 , який є опікуном та діє від імені недієздатної ОСОБА_6 , слід визнати свідоцтво про право на спадщину, недійсним. З огляду на належним чином оформлений заповіт на ім`я недієздатної ОСОБА_6 , а також враховуючи, що остання вважається такою, що прийняла спадщину після смерті ОСОБА_7 , позивач звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою.

Ухвалою судді від 16.11.2020 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні.

Ухвалою судді від 30.11.2020 забезпечено позов, шляхом накладення арешту на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою судді, постановленої шляхом внесення до протоколу судового засідання від 17.02.2021 року було здійснено заміну третьої особи з Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації (як органу опіки та піклування) на Деснянську районну в м. Києві державну адміністрацію (як органу опіки та піклування).

Ухвалою судді, постановленої шляхом внесення до протоколу судового засідання від 16.03.2021 року, було закрито підготовчий розгляд справи та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.

В судовому засіданні позивач та його представник вимоги позовної заяви підтримали, просили задовольнити, надаючи пояснення посилались на обставини викладені в позовній заяві.

Відповідач та його представник вимоги позовної заяви визнали, про що відповідачем особисто 22.04.2021 року було подано заяву.

Представник третьої особи Деснянської районної в м. Києві державну адміністрацію (як органу опіки та піклування) - Петренко Г.В. вимоги позовної заяви підтримала, просила задовольнити.

Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Алексашина Юлія Борисівна в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлена належним чином, в ході розгляду справи надала матеріали спадкової справи, щодо майна померлої ОСОБА_7 , одночасно просивши здійснювати розгляд справи за відсутності сторони приватного нотаріуса.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

28 березня 2008 року ОСОБА_7 склала заповіт, згідно із яким все своє майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла своїй онуці ОСОБА_6 , що підтверджується заповітом, посвідченим державним нотаріусом П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Прядко Т.А., зареєстрованим в реєстрі за № 5-775.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва 23 грудня 2009 року, було визнано недієздатною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду не оскаржувалося та набрало законної сили 04 січня 2010 року.

Відповідно до рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 грудня 2009 року та ухвали цього ж суду від 22 лютого 2010 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , призначено опікуном над недієздатною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Починаючи з 15 вересня 2011 року недієздатна ОСОБА_6 , 1983 року народження, мешкає, зареєстрована і постійно знаходиться в Святошинському психоневрологічному інтернаті, що підтверджується відповідною довідкою вказаного інтернату № 92 від 26 серпня 2020 року.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померла, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 , виданим повторно 05 серпня 2020 року Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного пану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

На підставі заяви сина померлої - ОСОБА_3 , 25 лютого 2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Алексашиною Ю.Б. було заведено спадкову справу №1/2015 після смерті ОСОБА_7 .

Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу) (частини 1 та 2 статті 1220 ЦК України).

Відповідно до частин 1 та 4 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Згідно з частинами другою - четвертою статті 1273 ЦК України фізична особа, цивільна дієздатність якої обмежена, може відмовитися від прийняття спадщини за згодою піклувальника і органу опіки та піклування.

Неповнолітня особа віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років може відмовитися від прийняття спадщини за згодою батьків (усиновлювачів), піклувальника і органу опіки та піклування.

Батьки (усиновлювачі), опікун можуть відмовитися від прийняття спадщини, належної малолітній, недієздатній особі, лише з дозволу органу опіки та піклування.

Отже, враховуючи, що недієздатна ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та її опікун ОСОБА_1 не відмовлялася від прийняття спадщини, а тому недієздатна ОСОБА_6 вважається такою, що прийняла спадщину, яка залишилась після смерті ОСОБА_7 .

Відповідно до частин 1 та 3 статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно із частиною 1 статті 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини 1 пункту 27 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року, отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину відповідно до статті 1296 ЦК України є правом, а не обов`язком спадкоємця. Відсутність у спадкоємця свідоцтва про право на спадщину не може бути підставою для відмови у відкритті провадження у справі.

Отже, видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, ніяким строком не обмежена.

Спадкове майно складається з квартири, розташованої по АДРЕСА_2 .

03 вересня 2020 року позивач ОСОБА_1 , як опікун недієздатної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Алексашиної Ю.Б. із заявою, в якій просив видати на ім`я недієздатної ОСОБА_6 Свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спадкове майно або Свідоцтво про право на спадщину за законом на відповідну частку спадкового майна, яке залишилося після смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , оскільки недієздатна ОСОБА_6 також є спадкоємцем першої черги за законом.

Однак, постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Алексашиної Ю.Б. від 03 вересня 2020 року ОСОБА_1 , який діє від імені та в інтересах недієздатної ОСОБА_6 , було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку в праві власності на квартиру АДРЕСА_1 та у видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вказану квартиру.

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що за заявою ОСОБА_3 від 28 вересня 2015 року приватним нотаріусом Алексашиною Ю.Б. було видано ОСОБА_3 Свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 .

Поряд з цим, приватний нотаріус Алексашина Ю.Б. підтвердила в своїй постанові від 03 вересня 2020 року, що відповідно до частини 4 статті 1268 ЦК України, спадщину після смерті ОСОБА_7 недієздатна ОСОБА_6 прийняла, оскільки на час відкриття спадщини була визнана за рішенням суду недієздатною особою та у відповідності до частин 2 і 4 статті 1273 ЦК України про відмову від спадщини заявлено не було ані нею, ані призначеним опікуном.

Однак, оскільки свідоцтво на право на спадщину на зазначену квартиру видано раніше іншому спадкоємцю, для задоволення звернення ОСОБА_1 , який є опікуном та діє від імені недієздатної ОСОБА_6 , необхідно визнати його недійсним, а саме таким, що видане особі, яка не мала права на спадкування, згідно із статтею 1301 ЦК України, що є можливим лише у судовому порядку.

Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно підтверджується, що спірна однокімнатна квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 39,4 кв.м., житловою площею 17,8 кв.м., 28 вересня 2015 року була зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, серія та номер: 188, виданим 28 вересня 2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Алексашиною Ю.Б., рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 24821757 від 28.09.2015 року, державний реєстратор: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Алексашина Ю.Б.

Згідно з вимогами статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (стаття 1233 ЦК України).

Відповідно до статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно зі статтею 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Отже, зі змісту вказаних вище норм вбачається, що відповідач ОСОБА_3 , як син померлої ОСОБА_7 , не має права на спадкування за законом з огляду на те, що на випадок своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_7 зробила заповіт, посвідчений державним нотаріусом П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Прядко Т.А. (зареєстровано в реєстрі за № 5-775), згідно з яким все своє майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося, вона заповіла своїй онуці ОСОБА_6 . Вказаний заповіт був чинним на момент смерті ОСОБА_7 не змінений та не скасований.

ОСОБА_6 відповідно до частини 4 статті 1268 ЦК України вважається такою, що прийняла спадщину після смерті ОСОБА_7 , оскільки на час відкриття спадщини ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) ОСОБА_6 була визнана недієздатною, згідно із рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 23 грудня 2009 року у справі №2о-235/2009р. та у відповідності до частин 2 і 4 статті 1273 ЦК України не було заявлено про відмову від вказаної спадщини ні недієздатною ОСОБА_6 , ні її опікуном - позивачем ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом.

Згідно з частиною 3 пункту 27 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року, відповідно до статті 1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину може бути визнано недійсним не лише тоді, коли особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, але й за інших підстав, установлених законом. Іншими підставами можуть бути: визнання заповіту недійсним, визнання відмови від спадщини недійсною, визнання шлюбу недійсним, порушення у зв`язку з видачею свідоцтва про право на спадщину прав інших осіб тощо.

Отже, враховуючи, що ОСОБА_3 не мав права на спадкування за законом на спірну квартиру, при наявності ніким не скасованого, не зміненого та дійсного заповіту ОСОБА_7 від 28 березня 2008 року, а також враховуючи, що недієздатна ОСОБА_6 вважається такою, що прийняла спадщину після смерті ОСОБА_7 , суд дійшов висновку, що видане на ім`я ОСОБА_3 свідоцтво про право на спадщину за законом від 28 вересня 2015 року слід визнати недійсним.

Також, оскільки в судовому засіданні доведено, що недієздатна ОСОБА_6 прийняла спадщину після померлої ОСОБА_7 суд дійшов висновку про визнання за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

З огляду на те, що недієздатна ОСОБА_6 є особою з інвалідністю II групи та при зверненні до суду з позовом була звільнена від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що відповідно до ст.ст. 141, 142 ЦПК України з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір в розмірі 2841,16 грн. Докази звільнення відповідача від сплати судового збору суду не надано.

Керуючись ст.ст. 11, 16, 1216, 1217, 1223, 1233, 1261, 1268, 1270, 1273, 1296, 1298, 1301 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року, пунктом 9) частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року (з наступними змінами та доповненнями), ст.ст. 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 315, 354, пп.15.5 п. 15 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 , який діє як законний представник (опікун) в інтересах недієздатної ОСОБА_6 - задовольнити.

Визнати недійсним Свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , видане 28 вересня 2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Алексашиною Юлією Борисівною на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за недієздатною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_7 .

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) на користь держави судовий збір у розмірі 2841,16 грн..

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст рішення суду виготовлено 29.04.2021.

Суддя: