Справа № 647/210/21
№ провадження 2/647/212/2021
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.04.2021 року Бериславський районний суд Херсонської області у складі:

головуючого судді: Миргород В.С.,

при секретарі: Дзежик Л.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні суду в м.Бериславі Херсонської області цивільну справу №647/210/21 за позовом ОСОБА_1 від імені та в інтересах якого діє представник позивача - адвокат Дембовський Віталій Іванович до Новорайської сільської ради Бериславського району Херсонської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

за участю сторін:

від позивача представник не з`явився, подав заяву про розгляд справи у їх відсутність,

від відповідача Новорайської сільської ради Херсонської області, представник не з`явився, подав заяву про розгляд справи у відсутність їх представника, суд

ВСТАНОВИВ:

У січні 2021 року позивач ОСОБА_1 від імені та в інтересах якого діє адвокат Дембовський Віталій Іванович звернувся до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина на земельну ділянку, яка розташована на території Степнянської сільської ради Бериславського району Херсонської області. Мати заповіту не складала. Заяву про прийняття спадщини після смерті матері у встановлений строк позивач не подав, оскільки на час відкриття спадщини тривалий час проживав постійно із спадкодавцем, так як мати хворіла. Коли ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, йому було відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини. Просить суд визначити йому - ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері, терміном на один місяць.

Ухвалою суду від 25.01.2021 року провадження у зазначеній справі було відкрито та призначено справу до підготовчого засідання.

Позивач та його представник адвокат Дембовський В.І. в підготовче засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, на задоволенні позову наполягає з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача у підготовче засіданні не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у відсутність їх представника, заявлені позовні вимоги визнає, не заперечує проти їх задоволення.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Суд вирішив можливим продовжити розгляд справи за відсутності, належним чином повідомлених позивача та відповідача.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази по справі та всі обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав:

Згідно з вимогами ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Суд, відповідно до ст. ст. 81, 13, ч.5 ст.263 ЦПК України розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, що повністю узгоджується з Постановою Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі».

Положення ст.4 ЦПК України, ст. 15 ЦК Україні, а також положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантують кожній особі право на захист її порушених, оспорюваних чи невизнаних прав а також охоронюваних законом інтересів судом.

Під час розгляду цієї цивільної справи судом були створені всі умови для реалізації прав та виконання обов`язків учасниками судового розгляду, у тому числі й в частині надання доказів на підтвердження позовних вимог.

З огляду на вищенаведене, суд розглядає справу на підставі тих доказів, які є у матеріалах справи і вважає, що їх достатніми для розгляду цієї справи по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини і відповідні їм правовідносини.

Згідно зі статями 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За визначеними книгою шостою Спадкове право ЦК України правилами право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Таврійськ Новокаховської міськради Херсонської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Таврійським міськвиконкомом Новокаховської міськради Херсонської області 17 жовтня 2006 року, актовий запис № 131 (а.с. 8).

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до свідоцтва про народження є сином померлої ОСОБА_2 (а.с. 7) та відповідно до ст.1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Таврійськ Новокаховської міськради Херсонської області помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Таврійським міськвиконкомом Новокаховської міськради Херсонської області 03 березня 2008 року, актовий запис № 31 (а.с. 11).

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відповідно до свідоцтва про народження є сином ОСОБА_1 (а.с. 10).

ОСОБА_1 звернувся до Бериславської державної нотаріальної контори Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом на право на земельну ділянку розміром 8,97 гектара, що розташована на території Степнянської сільської ради Бериславського району Херсонської області, яку передано для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 17).

В листі завідувача Бериславської державної нотаріальної контори Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) О.М. Третьяковою зазначено, що Бериславською державною нотаріальною конторою після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась за відсутності заяв від спадкоємців. Згідно довідки виданої Степнянською сільською радою Бериславського району Херсонської області 23.09.2020 року за №273/02-23, померла була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , разом з нею за даною адресою ніхто не був зареєстрований та не проживав. В зв`язку з чим було запропоновано ОСОБА_1 звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 (а.с. 17).

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини (частина друга статті 1270 ЦК України). Спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 не має.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Обов`язок доведення поважності причин пропуску встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини лежить на позивачу, оскільки відповідно до ст. ст. 10, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги що оформлення спадкових справ судовому розглядові не підлягають.

Так, виходячи з положень підпункту 1.2. пункту 1, підпунктів 2.2, 2.3 пункту 2, підпункту 3.1. пункту 3 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Право на спадкування здійснюється спадкоємцями шляхом прийняття спадщини або її неприйняття. При заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Згідно з частиною першою статті 50 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду.

З наданої нотаріусом відповіді вбачається, що спадкова справа не заводилась за відсутності заяв від інших спадкоємців.

Згідно з частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу (шести місяців з дня відкриття спадщини), він не заявив про відмову від неї.

Згідно з п. п. 3.21, 3.22 глави 10 розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.12 року № 296/5 вбачається: «У разі відсутності у паспорті такого спадкоємця відмітки про реєстрацію його місця проживання доказом постійного проживання із спадкодавцем можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідного органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець на день смерті спадкодавця проживав разом із цим спадкодавцем».

Причиною пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , позивач ОСОБА_1 назвав ту обставину, що на час смерті матері він постійно проживав разом з спадкодавцем без реєстрації, здійснював за нею догляд, в зв`язку з чим він вважав, що фактично прийняв спадщину, і вважав, що ним не пропущений строк для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Згідно довідки виданої виконкомом Новорайської сільської ради Бериславського району Херсонської області 08.04.2021 року за №168/11-14, померла ОСОБА_2 з 1956 року і по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , але фактично тривалий час проживала за адресою: АДРЕСА_2 , разом із сином ОСОБА_1 і у визначений наведеними нормами матеріального права строк заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , як спадкоємець першої черги, не подавав, оскільки вважав, що спадщину прийняв, від спадщини не відмовлявся.

Крім цього, ще однією з причин пропуску позивач називає те, що тривалий час після смерті матері, його син ОСОБА_3 , який є інвалід дитинства, потребував постійного стороннього домашнього догляду, таким чином, він не мав змоги своєчасно звернутися до нотаріальної контори з метою прийняття спадщини після смерті матері, що підтверджується медичними довідками, а саме висновок ЛКК (декомпенсирована гідроцефалія), медичні заключення №186, №25,№370, №734 на ім`я ОСОБА_3 (12,13,14,15) .

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 2 ст. 1220 ЦК України).

Частиною 5 ст.1268 ЦК України передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки на момент смерті матері проживав з нею, що підтверджується матеріалами справи, а також подальші дії позивача свідчать про те, що позивач не втрачав інтерес до спадкового майна і бажав реалізувати своє право на його прийняття.

Разом з тим, виходячи із положень цивільного законодавства, що регулює спадкове право, та роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у пункті 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, провадження у справі за заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини суди відкривають у разі відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З листа нотаріуса вбачається, що спадкоємці які б звернулись з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , окрім позивача відсутні (а.с. 25).

Відповідно до ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. У зв`язку із цим, суд відповідно до ст. 82 ЦПК України, визнає вказані позивачем обставини такими, що не підлягають доказуванню.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Застосовуючи вказану норму процесуального права, суд враховує роз`яснення, викладені Пленумом Верховного Суду України у Постанові від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», за якими, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Відповідно Закону, за відсутності будь-якого застереження, факт визнаний сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, вважається встановленим. Тобто, визнання позову відповідачем, згідно ст.82 ЦПК України, є обов`язковим для суду, оскільки обставини, визнані сторонами не підлягають доказуванню.

Відповідачем до суду було подано письмову заяву про визнання позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі. Суд приймає до уваги таку заяву відповідача, не вбачає підстав вважати, що визнання відповідачем позову є не добровільним чи умовним, суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 цієї статті, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі, зокрема, визнання позову, проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Враховуючи все вищевикладене, виходячи з сукупності усіх обставин, що виникли у справі, а саме, що заяву про відмову від спадщини позивач не подавав, відсутні відомості про визнання даної спадщини відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, відповідач позов визнає у повному обсязі, тому суд вважає за доцільним визнати поважною причину пропуску позивачем терміну для прийняття спадщини та визначити йому додатковий строк терміном один місяць з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті матері позивача - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Таврійськ Новокаховської міськради Херсонської області.

На підставі ст. 1216, 1218, 1268, 1270, 1272 ЦК України, Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Постанови № 6 Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року «Про узагальнення судової практики розгляду цивільних справ про спадкування», керуючись ст.ст. 12, 13, 77, 81, 206, 211, 259, 247, 263-265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном один місяць з дня набрання судовим рішенням законної сили, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Таврійськ Новокаховської міськради Херсонської області.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення, однак з врахуванням п. 15.5 розділу ХII "Перехідні положення" ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи до апеляційного суду Херсонської області через Бериславський районний суд Херсонської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного рішення суду.

Позивач ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Представник позивача, адвокат Дембовський Віталій Іванович, АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Відповідач Новорайська сільська рада Бериславського району Херсонської області, Херсонська область, Бериславський район, с. Новорайськ, вул. Соборна, 32, .

Повне рішення складено 27.04.2021 року.

Суддя В. С. Миргород