Справа № 368/134/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" квітня 2021 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого Шевченко І.І.

при секретарі Лєвшин Н.О.

з участю заявників ОСОБА_1 , ОСОБА_2

та заінтересованої особи ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_3 про встановлення факту не проживання із спадкоємцем на час відкриття спадщини, -

встановив:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме: факт постійного не проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини із спадкодавцем ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що до дня смерті проживала за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 22.02.2021 року прийнято до провадження та призначено до розгляду.

Заінтересована особа ОСОБА_3 в судовому засіданні не погоджується із заявою поданою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , оскільки її сестра також не проживала, але була прописана.

В судовому засіданні заявники заперечували проти заявленого ОСОБА_3 питання.

Суд, вислухавши сторони, приходить до наступного.

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебуває на розгляді цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_3 про встановлення факту не проживання із спадкоємцем на час відкриття спадщини.

Згідно поданої заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять суд встановити той факт, що має юридичне значення, а саме: факт постійного не проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини із спадкодавцем ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що до дня смерті проживала за адресою АДРЕСА_1 .

Статтею 293 ЦПК України встановлено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Статтею 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ч.2ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна бо припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Частиною 4 ст.315 ЦПК України передбачено, що якщо під час розгляду справи виникає спір про право, суд залишає відповідну заяву без розгляду.

У пункті 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" звертається також увага на те, що у разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

У даній справі заінтересованою особою є ОСОБА_3 .

Згідно довідки приватного нотаріуса Кагарлицького районного нотаріального округу Руденка А.В. вбачається, що станом на 19 лютого 2021 року згідно даних спадкової справи № 49/2018, заведеної 14 грудня 2018 року після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка проживала та була зареєстрована на день смерті за адресою: АДРЕСА_1 , її спадкоємцями за законом, які прийняли спадщину, є її:

?дочка, громадянка України, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , що подала у визначений законом шестимісячний строк відповідну заяву про прийняття спадщини;

?син, громадянин України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , що на час смерті спадкодавця постійно проживав з ним за однією адресою, і у визначений законом шестимісячний строк не подав відповідну заяву про відмову від прийняття спадщини (факт простійного проживання зі спадкодавцем підтверджено довідкою виконкому Мирівської сільської ради Кагарлицького району Київської області від 04 червня 2019 року за № 298);

?дочка, громадянка України, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , що на час смерті спадкодавця постійно проживала з ним за однією адресою, і у визначений законом шестимісячний строк не подала відповідну заяву про відмову від прийняття спадщини (факт простійного проживання зі спадкодавцем підтверджено довідкою /виконкому Мирівської сільської ради Кагарлицького району Київської області від 04 червня 2019 року за № 298).

Свідоцтво про право на спадщину померлої ОСОБА_4 будуть видані її спадкодавцям, що прийняли спадщину, після подання ним необхідних для цього документів.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення»,у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за умови, що встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах.

Під спором про право розуміють опір, перешкода у здійсненні цивільного права, які згідно із законом можуть бути усунені за допомогою суду. Крім того під спором про право, в сенсі цивільно-процесуального законодавства слід розуміти певний стан суб`єктивного права який пов`язаний виключно з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також не доведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права. При відсутності цих елементів не може бути й спору про право.

Отже, з огляду на викладене, зважаючи на те, що з приводу спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 існує спір між ОСОБА_1 , ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , тому суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення даної заяви без розгляду згідно ч. 6 ст. 294 ЦПК України.

На підставі ст. ст. 294, 258-261 ЦПК України суд, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_3 про встановлення факту не проживання із спадкоємцем на час відкриття спадщини - залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що вони мають право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Ухвалу може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Кагарлицького районного суду Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року): до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч. 1 ст. 296 ЦПК України : апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст судового рішення складено 05.05.2021 р.

Суддя І.І. Шевченко