Справа № 212/5861/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

21 квітня 2021 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді: Чорного І.Я.,

за участю секретаря судового засідання: Поперечної А.С.,

без участі сторін та без фіксації судового процесу технічними засобами розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення часток співвласників у спільній сумісній власності, встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

в серпні 2020 року позивач звернулася до Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області до ОСОБА_2 про визначення часток співвласників у спільній сумісній власності, встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування свого позову позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина - частка в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . Вказана квартира була придбана за життя ОСОБА_3 разом зі своєю покійною дружиною ОСОБА_4 та сином, відповідачем ОСОБА_2 за договором обміну, зареєстрованим 27.12.2000 року на товарній біржі «Нове століття» за №1-304 і належала їм на праві спільної (сумісної) власності. Ідеальні частки співвласників виділені не були. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла дружина ОСОБА_3 - ОСОБА_4 . Спадщину на 1/3 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , прийняв її чоловік - ОСОБА_3 , який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, а також у встановлений законом строк звернувся до Другої криворізької державної нотаріальної контори із заявою при прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 , як спадкоємець першої черги. Оскільки після смерті дружини ОСОБА_3 , будучи людиною похилого віку, залишився самотньою людиною, з березня 2013 року по день своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , він почав проживати разом з позивачкою ОСОБА_1 , оскільки довгий час вони добре спілкувалися та він сприймав її, як доньку.

Позивач, у встановлений законодавством строк, звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , як спадкоємиця четвертої черги. За її заявою П`ятою Криворізькою державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу № 159/2018. Проте, у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 позивачу було відмовлено. Відмову вмотивовано тим, що відсутнє документальне підтвердження факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Факт спільного проживання позивачки та ОСОБА_3 однією сім`єю було встановлено рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 04.02.2020 року у справі №212/5483/19.

Після встановлення в судовому порядку факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю, позивач звернулася до П`ятої Криворізької державної нотаріальної за видачею свідоцтва про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 . Однак, державним нотаріусом, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.05.2020, позивачу знову було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на тій підставі, що вона не надала правовстановлюючого документу на квартиру, яка є об`єктом спадкування.

Проте, на момент смерті ОСОБА_3 правовстановлюючі документи на квартиру не збереглися. Договір міни був посвідчений на Товарній біржі «Новий вік», яка на теперішній час ліквідована, архіви її відсутні, у зв`язку з чим відсутня і можливість отримати дублікат договору.

Для реалізації та оформлення спадкових прав, позивач просить визнати частки співвласників у спільному сумісному майні - в квартирі за адресою АДРЕСА_1 , рівними, по 1/3 частині за кожним із співвласників, встановити факт прийняття померлим ОСОБА_3 , за його життя, спадщини за законом після померлої ОСОБА_4 , у вигляді 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , та визнати за позивачем право власності на 2/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.09.2020 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 17.11.2020 року витребувано у КП «КБТІ» ДОР» документи.

Ухвалою суду від 23.02.2021 року підготовче судове засідання закрито, справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою суду від 17.03.2021 року витребувано у нотаріальної контори копію спадкової справи після смерті ОСОБА_3 .

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав у повному обсязі, просив суд позовні вимоги задовольнити. В подальшому представником позивача подано заяву про розгляд справи у його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, однак до суду не з`явився, у запропонований судом строк відзиву на позовну заяву не надав. Заяв про відкладення розгляду справи та/або про розгляд справи за його відсутності на адресу суду не надходило, про причини неявки суду не повідомив.

Суд, відповідно до ч.1ст.280 ЦПК України, з урахуванням згоди представника позивача на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та оцінивши у сукупності подані матеріали та долучені до справи докази, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог за наступних підстав.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 від 20.06.2018 року, виданого Покровським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.

Після його смерті відкрилась спадщина - частка в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до архівної довідки КП ДОР «КБТІ» №184092 від 17.12.2020р. та договору обміну, зареєстрованого 27.12.2000 на товарній біржі «Нове століття» за №1-304, квартира за адресою: АДРЕСА_1 на праві спільної сумісної власності зареєстрована за ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .

Статтею 112 ЦК УРСР (в редакції 1963 року), який діяв на момент укладення зазначеного правочину, було передбачено, що майно може належати на праві спільної власності двом або кільком колгоспам чи іншим кооперативним та іншим громадським організаціям, або державі і одному чи кільком колгоспам або іншим кооперативним та іншим громадським організаціям, або двом чи кільком громадянам.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 від 10.06.2011 року, виданим Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області.

Після її смерті також відкрилась спадщина - частка в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно листа виконкому Покровської районної в місті ради від 24.06.2019 року №7/01-32/2502 на момент смерті ОСОБА_4 разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 , був зареєстрований ОСОБА_3 .

У встановлений законом строк ОСОБА_3 звернувся до Другої криворізької державної нотаріальної контори із заявою при прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 , як спадкоємець першої черги, що підтверджується заявою №2282 від 09.12.2011 року.

Крім цього, відповідно до відповіді завідувача Другої криворізької державної нотаріальної контори О.В. Тімошиної судом встановлено, що 09.12.2011 року була заведена спадкова справа № 994/2011 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , за заявою № 2282 про прийняття спадщини від імені ОСОБА_3 , 1948 р.н., який на день подачі заяви був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 29004433 від 09.12.2011 року, яка зберігається у вищевказаній спадковій справі, заповіти від імені ОСОБА_4 - відсутні.

Крім ОСОБА_3 , інші спадкоємці до нотаріальної контори не зверталися, а згідно Довідки № 245 від 01.12.2011 року, виданої КП «ЖЕО № 31» Дільниця № 4, разом з ОСОБА_4 був зареєстрований та мешкав тільки ОСОБА_3 , 1948 р.н.

07 лютого 2012 року ОСОБА_3 отримав Свідоцтво про право на спадщину за законом (зареєстрований в реєстрі за № 2-399) на грошові заощадження, що зберігаються в філії-Дніпропетровського ОУ ТВБВ ІІІ-Б № 10003/0354 (колишнє ТВБВ № 7714/0104) та спадкова справа № 994/2011 була закінчена 07.02.2012 року.

Згідно ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Наявні в матеріалах цивільної справи документи об`єктивно підтверджують факт прийняття ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадщини після смерті дружини ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ч.ч.1, 3, 4 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.

Зі змісту ст.357 ЦК вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

При здійсненні права власності співвласниками щодо спільного майна потрібно враховувати правову природу такої власності, адже співвласникам належить так звана ідеальна частка у праві власності на спільне майно, яка є абстрактним вираженням співвідношення в обсязі прав співвласників спільної власності. Отже, кожному з них належить не частка у спільному майні, а частка у праві власності на це майно. Визнання за кожним зі співвласників права на конкретну частину майна в натурі спричинить припинення спільної власності.

Судом встановлено, що частки в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , не були визначені.

Враховуючи ті обставини, що між співвласниками зазначеної квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , не було досягнуто домовленості щодо іншого розміру часток, які належать їм на праві спільної сумісної власності, частки співвласників ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 є рівними, тобто по 1/3 частини за кожним, що відповідає засадам рівності часток співвласників у спільній сумісній власності.

Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними.

Відповідно до положень постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду.

Стаття 1297 ЦК України передбачає обов`язок спадкоємця звернутися до нотаріуса за видачою свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Позивач цей обов`язок виконала в повному обсязі, звернувшись до нотаріуса, однак, вказана дія не дозволила їй захистити свої законні права та інтереси.

Так, 27.06.2018 року позивач звернулася до П`ятої Криворізької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, як спадкоємиця четвертої черги.

За її заявою П`ятою Криворізькою державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу № 159/2018,

Але державним нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину 08.02.2019 позивачу було відмовлено, про що нотаріус виніс відповідну постановою про відмову у вчиненні нотаріальної, в зв`язку з тим, що відсутнє документальне підтвердження факту проживання позивача зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини

ОСОБА_5 за прийняттям спадщини після померлого ОСОБА_2 до нотаріуса ніхто не звертався у встановлений законом строк.

Вказані обставини підтверджуються дослідженою судом копією спадкової справи №159/2018.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 04.02.2020 у справі №212/5483/19 було встановлено факт спільного проживання позивача та померлого ОСОБА_3 однією сім`єю з березня 2013 року по день смерті ОСОБА_3 15.06.2018р.

Однак, після цього державним нотаріусом постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.05.2020 позивачу знову було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на тій підставі, що позивач не надала правовстановлюючого документу на квартиру, яка є об`єктом спадкування.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судовому практику в справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За встановлених обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 в заявлених нею межах та про існування правових підстав для їх задоволення, оскільки іншим шляхом, окрім визначення частки співвласників у спільному сумісному майні - в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , рівними, по 1/3 частині за кожним, встановлення факту прийняття спадщини та визнання за позивачем право власності на 2/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у судовому порядку у позивача немає можливості захистити своє право і отримати спадщину.

На підставі викладеного, керуючисьст.ст.1-13,76- 83, 247,258-259,263-265,268, 280-282, 354 ЦПК України, ст.ст. 355, 370, 372, 392, 1216, 1217, 1218, 1226, 1258 ЦК України,

У Х В А Л И В:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення часток співвласників у спільній сумісній власності, встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати частки співвласників ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 у спільному сумісному майні - в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , рівними, по 1/3 частині за кожним.

Встановити факт прийняття ОСОБА_3 за його життя, померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадщини за законом після ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з часу його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 29 квітня 2021 року.

Суддя: І. Я. Чорний