Справа № 310/1772/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2021 року м. Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Прінь І.П.,

за участі: секретаря судового засідання Бевз О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бердянську заяву Державного підприємства « Центр державного земельного кадастру» про роз`яснення рішення суду від 16.06.2020 року у справі №310/1772/19 за позовом ОСОБА_1 до Бердянської міської ради, Прокуратури Запорізької області, Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру», виконавчого комітету Бердянської міської ради, третя особа Бердянська районна рада, про визнання недійсним рішення, визнання недійсним державного акту на право постійного користування земельною ділянкою, зобов`язання вчинити певні дії,

В с т а н о в и в:

Рішенням Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 16.06.2020 року було задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 . Визнано недійсним п.3 рішення Бердянської міської ради №4 від 29.07.2010 року «Про припинення та надання у постійне користування земельних ділянок» в частині затвердження проекту відведення земельної ділянки та надання у постійне користування Прокуратурі Запорізької області (м. Запоріжжя, вул. Олександра Матросова, 29-а, ) земельної ділянки площею 0,1198га, розташованої по АДРЕСА_1 для розміщення та обслуговування адміністративної будівлі Бердянської міжрайонної прокуратури; визнано недійсним Державний акт на право постійного користування земельною ділянкою серії ЯЯ №116357 від 21.08.2010 року, виданий Прокуратурі Запорізької області (м. Запоріжжя, вул. Олександра Матросова, 29-а, ) на земельну ділянку площею 0,1198 га у межах згідно з планом, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер -09:006:0249, зареєстрований за № 10 у Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі; зобов`язано Державне підприємство «Центр державного земельного кадастру» виключити з публічної кадастрової карти України земельну ділянку площею 0.1198га кадастровий номер 0400000-09:006:0249, розташовану по АДРЕСА_1 , яка передана у постійне користування Прокуратурі Запорізької області на підставі рішення Бердянської міської ради №4 від 29.07.2010 року «Про припинення та надання у постійне користування земельних ділянок».

Постановою Запорізького апеляційного суду від 09.12.2020 року рішення Бердянського міськрайонного суду залишено без змін.

13.04.2021 року до суду надійшла заява в.о. генерального директора ДП «Центр державного земельного кадастру» Бутко І. про роз`яснення резолютивної частини рішення суду від 16.06.2020 року, а саме яким чином має відбуватися виконання даного рішення в частині зобов`язання ДП «Центр державного земельного кадастру» виключити з публічної кадастрової карти України земельну ділянку площею 0.1198га кадастровий номер 0400000-09:006:0249, розташовану по АДРЕСА_1 . В обґрунтування заяви відповідач вказує на те, що Центр ДЗК не наділений повноваженнями доступу до Державного земельного кадастру з метою обробки інформації (внесення/виключення інформації, що міститься у ньому, оскільки він є адміністратором Державного земельного кадастру. Тому, йому не зрозуміло яким саме чином має відбуватися виконання рішення суду в цій частині.

Учасники провадження у судове засідання не з`явилися. Усі були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду даної заяви.

Відповідно до ч.3 ст.271 ЦПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.ч. 1,2,4 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Роз`яснення судового рішення є одним із способів усунення його недоліків, які стосуються недотримання його ясності та визначеності.

У пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 "Про судове рішення в цивільній справі" зазначено, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

За своєю правовою суттю роз`яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо судове рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні.

Тобто, роз`яснення полягає в тому, що суд лише роз`яснює положення ухваленого рішення, які не чітко та не ясно сформульовані.

Таким чином, роз`яснення судового рішення це більш повний, чіткий, ясний, зрозумілий виклад рішення, як правило його резолютивної частини, розуміння та сприйняття яких викликає труднощі, однак шляхом постановлення ухвали про роз`яснення суд не вправі змінювати суть самого рішення.

Мотиви, якими керувався суд при розгляді даної справи, у тому числі в частині позовних вимог позивача про зобов`язання Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» виключити з публічної кадастрової карти України земельну ділянку площею 0.1198га кадастровий номер 0400000-09:006:0249, розташовану по АДРЕСА_1 , яка передана у постійне користування Прокуратурі Запорізької області на підставі рішення Бердянської міської ради №4 від 29.07.2010 року «Про припинення та надання у постійне користування земельних ділянок», були чітко викладені судом в мотивувальній частині судового рішення, з посиланням на відповідні норми права.

Крім того, відповідач Державне підприємство «Центр державного земельного кадастру» у своїй апеляційній скарзі викладав такі ж самі аргументи що і у заяві про роз`яснення рішення суду. Суд апеляційної інстанції у своїй постанові навів докладні обґрунтування щодо того, що ДП «Центр державного земельного кадастру» є належним відповідачем у цій справі і функції виключення відомостей з Публічної кадастрової карти України про сформовані та надані у постійне користування земельні ділянки покладені на ДП «ЦДЗК».

Таким чином, суд приходить до висновку, що резолютивна частина рішення суду від 16.06.2020 року є зрозумілою, її зміст не припускає різного тлумачення.

З врахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що подана відповідачем заява є безпідставною і не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.260-261, 271 ЦПК України, суд,-

У х в а л и в :

У задоволені заяви Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» про роз`яснення рішення суду від 16.06.2020 року у справі №310/1772/19 за позовом ОСОБА_1 до Бердянської міської ради, Прокуратури Запорізької області, Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру», виконавчого комітету Бердянської міської ради, третя особа Бердянська районна рада, про визнання недійсним рішення, визнання недійсним державного акту на право постійного користування земельною ділянкою, зобов`язання вчинити певні дії, - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

СуддяІ. П. Прінь