Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді Придачук О.А.

за участю секретаря судового засідання - Бомбушкар В.П.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської районної державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даною позовною заявою у якій зазначає, що він народився у сім`ї ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . З батьками та трьома братами вони проживали в АДРЕСА_1 . Батьки померли вже більше 15 років тому. Після смерті батьків батьківський будинок вони з братами поділили кожному по рівній частині. Його брати померли: ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після раптової смерті брата Степана частина документів на батьківський будинок, який вони отримали у спадщину була в будинку і він не мав можливості у встановлений законом строк звернутися із заявою до нотаріуса про відкриття спадкової справи. Лише весною 2018 року йому вдалося відшукати необхідні документи, а інші відновити. Після чого 26.04.2018 року він звернувся з письмовою заявою до приватного нотаріуса про відкриття спадкової справи за померлими братами ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Згідно письмової відповіді приватного нотаріуса Семе Ю.Ю. № 37/01-16 від 04.05.2018 року його повідомлено, що за його заявою 24.04.2018 року відкрито спадкову справу № 072018 щодо спадкового майна від померлого брата ОСОБА_6 , а щодо відкриття спадкової справи від померлого брата ОСОБА_5 відмовлено, з причин пропуску строку на прийняття спадщини.

Посилаючись на те, що строк для подання заяви про прийняття спадщини ним пропущений з поважних причин, а саме через відсутність документів необхідних і обов`язкових для її подання просить суд надати йому додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини від померлого брата ОСОБА_5 .

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав. з підстав викладених у позові. Просив позов задовольнити, з підстав викладених у позові.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. У матеріалах справи наявна заява завідувача Ужгородської районної державної нотаріальної контори про розгляд справи без їх участі.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст.81 ЦПК України кожна із сторін зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін виникає спір.

Відповідно до ст. 263 ч.5 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями,строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Частинами першою та другою статті 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. При розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані лише у випадку доведеності наявності перешкод для подання відповідної заяви та наявності підстав для визнання судом цих обставин поважними.

Згідно Інформаційного листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Як слідує з правового висновку Верховного Суду України, прийнятого Судовою палатою у цивільних справах при розгляді справи №6-85 цс 12 від 26.09.2012 року, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

В обґрунтування своїх позовних вимог причиною пропущення ним строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач вказує те, що після смерті брата ОСОБА_9 в будинку тимчасово проживав брат ОСОБА_8 , правовстановлюючі документи знаходилися у будинку, і він з поваги до рідного брата морально не міг вимагати оформлення спадщини від брата ОСОБА_9 .

Однак, зазначені причини суд не може визнати поважними з наступних причин.

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом

Позивачем не надано даних про те, що він спадкоємцем померлого ОСОБА_5 за заповітом.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно положень ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Таким чином позивач та його брат ОСОБА_8 , після смерті їхнього брата були спадкоємцями другої черги за законом, та мали право, у разі відсутності заповіту на інших осіб, та спадкоємців першої черги, прийняти спадщину за померлим братом у рівних частинах, а тому твердження позивача про наявність моральних перешкод для вжиття заходів щодо прийняття спадщини є необґрунтованим.

Інших поважних причин пропуску строку подання ним заяви про прийняття спадщини за померлим братом ОСОБА_5 позивачем не наведено.

Окрім того, позивачем не доведено того, що він є спадкоємцем за заповітом, а також відсутність спадкоємців першої черги.

А тому проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.89 ЦПК України докази в їх сукупності, суд не находить підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 1216-1217, 1223, 1261-1262, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, 4, 6, 10, 12, 141, 228, 229, 247, 263, 265, 273, 274, 279, 352-353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Ужгородської районної державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.А. Придачук