Постанова

Іменем України

07 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 752/3784/17

провадження № 61-11098св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Тітова М. Ю. (суддя-доповідач),

суддів: Антоненко Н. О., Дундар І. О., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Приватне акціонерне товариство «Інго Україна»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи(письмового провадження) касаційну скаргу Акціонерного товариства «Страхова компанія «Інго» на постанову Київського апеляційного суду від 11 червня 2020 року у складі колегії суддів: Верланова С. М., Мережко М. В., Савченка С. І.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій

У лютому 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Інго Україна» (далі - ПрАТ «Інго Україна»), яке змінило свою назву на Акціонерне товариство «Страхова компанія «Інго» (далі - АТ «СК «Інго») та з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог просив стягнути з відповідача 170 878, 90 грн майнової шкоди, інфляційних втрат та 3 % річних.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що 15 жовтня 2019 року позивач ОСОБА_1 та його представник, будучи належним чином повідомленими про місце і час розгляду справи, повторно не з`явилися в судове засідання, із заявами про розгляд справи без їх участі до суду не зверталися, причини неявки суду не повідомили. Враховуючи наведене, наявні правові підстави для залишення позову без розгляду на підставі статей 223, 257 ЦПК України.

Постановою Київського апеляційного суду від 11 червня 2020 року ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2019 року скасовано, направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційний суд виходив з того, що постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що відсутність позивача та його представника у судовому засіданні, яке було відкрите головуючим у справі о 16:13 год, не може вважатися їх неявкою в судове засідання, призначене на 15 жовтня 2019 року на 16:00 год.

Розгляд судом першої інстанції справи не у призначений для її розгляду час є порушенням принципу гласності та відкритості судового процесу.

За таких обставин у суду були відсутні правові підстави для залишення позову без розгляду на підставі частини п`ятої статті 223, пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, оскільки відсутня повторна неявка (двічі поспіль) позивача в судове засідання, призначене на 15 жовтня 2019 року о 16:00 год.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги

У липні 2020 року АТ «СК «Інго» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просило скасувати постанову Київського апеляційного суду від 11 червня 2020 року та залишити в силі ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2019 року.

В обґрунтування касаційної скарги зазначало, що апеляційний суд у порушення частини п'ятої статті 223 та частини третьої статті 257 ЦПК України не врахував, що позивач був належним чином повідомлений про судові засідання, призначені як на 13 травня 2019 року, так і 15 жовтня 2019 року, повторно не з'явився в судове засідання без повідомлення причини неявки та не надав жодних доказів того, що був присутнім у суді 15 жовтня 2019 року в період часу з 16:00 год до 16:10 год. Суд забезпечив позивачу доступ до правосуддя і не порушив принцип гласності та відкритості судового розгляду, натомість позивач, зловживаючи своїми процесуальними правами, оскаржив законну і обґрунтовану ухвалу суду.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали з Голосіївського районного суду м. Києва.

15 грудня 2020 року матеріали справи надійшли до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду в складі Касаційного цивільного суду від 10 лютого 2021 року справу призначено до судового розгляду.

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої статті 389 ЦПК України, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною першою статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга АТ «СК «Інго» підлягає залишенню без задоволення.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно зі статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно зі статтею 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що про судове засідання, призначене на 13 травня 2019 року, ОСОБА_1 був повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (том 1, а. с. 205).

Вказане судове засідання було відкладене у зв'язку з неявкою позивача на 15 жовтня 2019 року.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що його належним чином повідомлено про судові засідання, призначені на 13 травня та 15 жовтня 2019 року, однак позивач та його представник у зазначені судові засідання не з`явилися.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційний суд, повно та всебічно дослідивши обставини справи, дійшов правильного висновку про безпідставність залишення судом першої інстанції позову ОСОБА_1 без розгляду з огляду на відсутність повторної неявки позивача та його представника в судове засідання, призначене на 15 жовтня 2019 року, у розумінні пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку про порушення апеляційним судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Згідно зі статтею 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Оскаржуване судове рішення відповідає вимогам закону й підстави для його скасування відсутні.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу АТ «СК «Інго» залишити без задоволення, а постанову Київського апеляційного суду від 11 червня 2020 року залишити без змін.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Оскільки касаційна скарга залишена без задоволення, відсутні підстави для нового розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Страхова компанія «Інго» залишити без задоволення.

Постанову Київського апеляційного суду від 11 червня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий М. Ю. Тітов

СуддіН. О. Антоненко І. О. Дундар Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук