Справа № 373/596/21
Номер провадження 2/373/478/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 квітня 2021 року м. Переяслав

Суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області Лебідь В.В. розглянув позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків в порядку регресу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом та просить стягнути з відповідача завдані збитки в порядку регресу в розмірі 1 825 грн 33 коп., понесені витрати на правову допомогу в розмірі 8 644 грн 50 коп та судовий збір в розмірі 908 грн 00 коп.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що дана позовна заява містить недоліки, а тому її слід залишити без руху у зв`язку з таким.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Згідно із частиною 1 статті 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 175 ЦПК України закріплено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Особливості представництва в цивільному судочинстві передбачено, серед іншого, частиною четвертою статті 62 ЦПК України, згідно з якою повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

У свою чергу, відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (частина перша статті 26) адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Згідно з частиною другою ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги; ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката; Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Суд зобов`язаний перевірити щонайменше дві складові представництва, а саме, факт наявності повноважень на представництво інтересів певної особи та, окремо, обсяг таких повноважень, а саме: право на звернення з відповідним процесуальним документом до відповідного суду (інстанції) у конкретний момент часу.

На підтвердження повноважень представника надано копію ордера серії АА № 0008183 від 09.01.2021 про надання правової допомоги, договір про надання правової допомоги № 1 від 10.12.2019 та виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань адвокатське об`єднання «Адвокатус».

Відповідно до п. 1.1 Порядку ведення єдиного реєстру адвокатів України, затвердженого рішенням ради адвокатів України № 26 від 17.12.2012 ( із внесеними змінами та доповненнями) єдиний реєстр адвокатів України це електронна база даних, яка містить відомості про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» набули права на зайняття адвокатською діяльністю, та про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності.

Відповідно до п. 3.1, 3.1.1, 3.1.2, 3.1.3, 3.1.4, 3.1.5, 3.1.6 Порядку ведення єдиного реєстру адвокатів України, затвердженого рішенням ради адвокатів України № 26 від 17.12.2012 ( із внесеними змінами та доповненнями) до Єдиного реєстру адвокатів України (ЄРАУ) вносяться такі відомості про адвокатів:

3.1.1. Прізвище, ім`я та по батькові адвоката;

3.1.2. Номер і дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, номер і дата прийняття рішення про його видачу (номер і дата прийняття рішення про включення адвоката іноземної держави до Єдиного реєстру адвокатів України);

3.1.3. Найменування і місцезнаходження організаційних форм адвокатської діяльності, номери засобів зв`язку;

3.1.4. Адреси робочих місць адвоката (із зазначенням основної та/або додаткових адрес робочого місця), номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти;

3.1.5. Інформація про зупинення, припинення або поновлення права на заняття адвокатською діяльністю (зазначається у хронологічній послідовності та не підлягає вилученню, крім випадків передбачених Законом). Інформація відносно дисциплінарної відповідальності адвоката (вид дисциплінарного стягнення, строк застосування, підстава) у відповідному профайлі в Єдиному реєстрі адвокатів України обліковується в загальнодоступному вигляді протягом строку застосування дисциплінарного стягнення та 1 (один) рік після спливу його строку, за виключенням відомостей про позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю, стан яких залишається незмінним (підпункт 3.1.5. у редакції рішення Ради адвокатів України від 8.04.2017 р. № 64)

3.1.6. Інші відомості, передбачені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішеннями Ради адвокатів України або внесення яких вимагається командами програмного забезпечення бази даних ЄРАУ, в тому числі відмітки про сплату внесків та електронна адреса, електронний варіант фотокартки адвоката, інформація про підвищення кваліфікації, які є обов`язковими для внесення адміністраторами ЄРАУ.

Згідно п. 6.2, 6.7 Порядку ведення єдиного реєстру адвокатів України, затвердженого рішенням ради адвокатів України № 26 від 17.12.2012 (із внесеними змінами та доповненнями) інформація, що внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою та доступною у режимі перегляду на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України, за винятком випадків, передбачених цим Порядком; (пункт 6.2. доповнено та викладено у новій редакції згідно із рішенням Ради адвокатів України від 27.09.2013 р. № 2. ЄРАУ доступний користувачам на офіційному веб-сайті НААУ - www.unba.org.ua .

На сайтіЄдиного реєстру адвокатів України https://erau.unba.org.ua

відомості про адвоката Самойленка Петра Миколайовича відсутні.

Таким чином, представництво позивача ФОП ОСОБА_1 ОСОБА_3 в статусі адвоката не підтверджується наданими до суду доказами, а саме: копією ордера серії АА № 0008183 від 09.01.2021 про надання правової допомоги, договором про надання правової допомоги № 1 від 10.12.2019, а тому позовна заява за таких обставин вважається непідписаною уповноваженим на те представником в розумінні ст. 60 ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Проте, в позовній заяві відповідачем зазначено « ОСОБА_2 », « ОСОБА_4 », а з доданих до позову письмових документів, а саме:

- з додатку до договору № 20/12/2019 про відступлення права вимоги та страхового акта № 07258-02 по Договору страхування наземного транспорта № 4-01 від 06.07.2017 вбачається найменування особи « ОСОБА_5 »;

- зі страхового акту № 00130/40/019 від 09.09.2019, листа начальника відділу виплат Регіонального управління врегулювання страхових випадків найменування особи вказано як « ОСОБА_6 »;

- з акту (вимоги) № 07258-02 про відшкодування збитків в порядку регресу найменування особи вказано як « ОСОБА_2 »;

- в повідомленні про відступлення права вимоги від 27.12.2019 вбачається звернення до особи « ОСОБА_7 » за договором № 20/12/2019, вказаним вище.

Таким чином, позивачу необхідно визначитись із найменуванням відповідача та надати письмові документи, які посвідчують дану особу « ОСОБА_2 », або « ОСОБА_4 », або « ОСОБА_7 » (паспорт, посвідчення тощо), або вказати причини розбіжності найменування відповідача ОСОБА_2 з найменуваннями даних осіб (особи), виходячи зі змісту вказаних документів. Така обставина позбавить можливості у разі ухвалення судом рішення належним чином виконати його у зв`язку з розбіжностями щодо зазначення найменування відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У поданій позовній заяві не зазначено про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 ЄКПЛ щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони чи обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

В цілому, адвокату-позивача слід врахувати вищезазначене та привести свої вимоги відповідно до вимог закону та цієї ухвали.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, оскільки зазначені недоліки перешкоджають суду відкрити провадження у справі.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 ЦПК України позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 ст. 185 ЦПК України).

Керуючись статтею 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків в порядку регресу, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом семи днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: В.В. ЛЕБІДЬ