465/1407/21
2/465/2239/21
У Х В А Л А

21.04.2021 року м. Львів

Франківський районний суд м.Львова в особі судді Гладишевої Х.В.,

за участю секретаря судового засідання Кахнич Г.П.

учасників справи:

представник позивача - Чубик Б.Г.

відповідачі - ОСОБА_1 , ОСОБА_2

представник відповідача - ОСОБА_3

представник третьої особи - Колошкін І.А.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м.Львові в залі суду клопотання про особисту участь позивача в судовому засіданні у цивільній справі, клопотання про письмове опитування позивача, клопотання про письмове опитування третьої особи, клопотання про зустрічне забезпечення позову, клопотання про залучення третьої особи на стороні відповідачів, подані відповідачем ОСОБА_1 та клопотання представника третьої особи ОСОБА_4 адвоката Колошкіна Ігоря Анатолійовича про зупинення провадження, у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Петелька Ігор Васильович та ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування номерів записів про право власності/довірчої власності, припинення права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності, -

встановив:

У провадженні Франківського районного суду м.Львова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Петелька Ігор Васильович та ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування номерів записів про право власності/довірчої власності, припинення права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності.

Ухвалою судді Франківського районного суду м.Львова Гладишевої Х.В. від 26.02.2021 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в загальному позовному провадженні на 02.04.2021 року.

Ухвалою судді Франківського районного суду м.Львова Гладишевої Х.В. від 26.02.2021 року заяву ОСОБА_5 , подану представником ОСОБА_6 , про забезпечення позову задоволено. Накладено арешт на 46/100 частин квартири АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_5 .

23.03.2021 року відповідач ОСОБА_1 подала до Франківського районного суду м.Львова клопотання про письмове опитування позивача ОСОБА_5 та клопотання про письмове опитування третьої особи ОСОБА_4 , обґрунтовуючи подані клопотання необхідністю встановлення дійсних обставин справи.

Заслухавши пояснення представника позивача ОСОБА_5 адвоката Чубика Б.Г., який проти задоволення клопотань про письмове опитування позивача ОСОБА_5 та третьої особи ОСОБА_4 заперечив, пояснення відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Пендерецького В.І., які підтримали подані клопотання, представника третьої особи ОСОБА_4 адвоката Колошкіна І.А., який проти задоволення клопотань не заперечив, дослідивши подані клопотання та оглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом . Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як передбачено ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч.1 ст.93 ЦПК України, учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи, що ним подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи, та відповідно до ч. 2 ст. 93 ЦПК України, учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням.

Згідно ч.3 ст.93 ЦПК України, відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання, а у справі, що розглядається в порядку спрощеного провадження, - до першого судового засідання.

Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання.

Також, у разі якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії.

З огляду на викладені обставини, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, суд дійшов висновку, що позивача ОСОБА_5 та третю особу ОСОБА_4 слід зобов`язати, відповідно до положень ст. 93 ЦПК України, надати відповіді на запитання відповідача ОСОБА_1 .

Відповідь у формі заяви свідка, яка відповідає ст.93 ЦПК України, направити до суду та іншим учасникам справи не пізніше п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , що у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

23.03.2021 року відповідач ОСОБА_1 подала до Франківського районного суду м.Львова клопотання про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_7 . На обґрунтування поданого клопотання зазначила, що відповідно до ст.660 ЦК України якщо третя особа на підставах, що виникли до продажу товару, пред`явить до покупця позов про витребування товару, покупець повинен повідомити про це продавця та подати клопотання про залучення його до участі у справі. Продавець повинен вступити у справу на стороні покупця. Якщо покупець не повідомив продавця про пред`явлення третьою особою позову про витребування товару та не подав клопотання про залучення продавця до участі у справі, продавець не відповідає перед покупцем, якщо продавець доведе, що, взявши участь у справі, він міг би відвернути відібрання проданого товару у покупця. Якщо продавець був залучений до участі у справі, але ухилився від участі в її розгляді, він не має права доводити неправильність ведення справи покупцем.

Заслухавши пояснення представника позивача ОСОБА_5 адвоката Чубика Б.Г., який залишив розгляд даного клопотання на розсуд суду, пояснення відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Пендерецького В.І., які підтримали подані клопотання, представника третьої особи ОСОБА_4 адвоката Колошкіна І.А., який проти задоволення клопотань не заперечив, дослідивши подані клопотання , суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Відповідно до ч.4 ст.53 ЦПК України у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

З огляду на наведене вище, суд вважає за необхідне залучити ОСОБА_7 до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.

23.03.2021 року відповідач ОСОБА_1 подала до Франківського районного суду м.Львова заяву про зустрічне забезпечення позову, шляхом внесення на депозитний рахунок суду 50000 грн. На обґрунтування поданої заяви зазначає, що позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у випадку відмови у позові. При цьому вказала, що розмір зустрічного забезпечення відповідач визначив виходячи із витрат котрі можуть бути понесені в процесі розгляду справи, а також шкоди, що може бути завдана заходами забезпечення позову, що включає як майнову шкоду пов`язану із зниженням ринкової вартості майна на ринку нерухомості у зв`язку із існуванням спорів щодо такого майна, так і моральної шкоди завданої безпідставним арештом та зусиллями, необхідними відповідачу для захисту права власності.

Представник позивача ОСОБА_5 адвокат Чубика Б.Г. заперечив проти задоволення клопотання відповідача про зустрічне забезпечення позову, покликавшись на безпідставність такого.

Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Пендерецький В.І. підтримали подане клопотання, та просили суд застосувати зустрічне забезпечення позову. Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просили взяти до уваги, що судові процеси знецінють данйи об`єкт нерухомості.

Представник третьої особи ОСОБА_4 адвокат Колошкін І.А. у вирішенні даного клопотання поклався на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши подане клопотання та матеріали справи, суд приходить висновку, що клопотання про зустрічне забезпечення позову підставне та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частин першої третьої статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові;

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Із частини третьої вказаної норми вбачається, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення це гарантія відшкодування можливих збитків відповідача. Воно має на меті забезпечити певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути у результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

Згідно із частиною п`ятою статті 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Відповідно до частини шостої статті 154 ЦПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

У рішенні від 10 квітня 2019 року у справі № 753/2380/18-ц (провадження № 61-38399св18) Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, яка, з точки зору ч.4 ст.263 ЦПК України, має враховуватися судом, вказав, що реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за винятком випадків, передбачених ч.3 ст.154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, зокрема, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суди зазначених імперативних вимог закону не врахували, не перевірили доводів відповідача про те, що позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України, проживає на території Російської Федерації, або майна, що знаходиться на території України, що є обов`язковою підставою для застосування зустрічного забезпечення; не встановили, чи є співмірними заходи забезпечення позову заявленим позовним вимогам, і дійшли передчасного висновку про задоволення заяви про забезпечення позову. Посилання апеляційного суду на те, що невжиття заходів зустрічного забезпечення не порушить майнові права відповідачів, є безпідставними, так як з урахуванням вимог частини третьої статті 154 ЦПК України вжиття заходів зустрічного забезпечення є не диспозитивним правом суду, а його обов`язком незалежно від майнового стану відповідачів».

Суд звертає увагу, що з матеріалів справи вбачається, що спір у справі виник з приводу нерухомого майна квартири. За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, станом на 22 лютого 2021 року власниками квартири є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Як вбачається із довідок про реєстрацію місця проживання особи №20682 від 01.04.2021 року, №20690 від 01.04.2021 року та №20469 від 31.03.2021 року, виданих Франківською районною адміністрацією, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_1 зареєстровані в квартирі АДРЕСА_1 . Відповідно до довідки ЛКП "Затишне" відділу житлового госпордарства Франківської райдержадміністрації Львівської міської ради № 198, за вказаною адресою зареєстровано троє осіб - ОСОБА_1 , ОСОБА_9 та ОСОБА_8 .

В листі, скерованому Відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Головного управління державної міграційної служби України в Львівській області № 03/01-3585 від 09.04.2021 року на адвокатський запит Чубика Б. повідомляється, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована з 23.04.2014 за адресою: АДРЕСА_2 , однак для перевірки актуальності інформації про реєстрацію місця проживання необхідно звертатися до органу реєстрації (відповідного реєстру територіальної громади), тож за відсутності такої інформації від органу реєстрації (відповідного реєстру територіальної громади) та за навності довідок долучних відповідачами, згідно з якими за адресою: АДРЕСА_2 зареєстровані ОСОБА_1 , ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , суд приходить до переконання що на час розгляду даного клопотання представником позивача ОСОБА_5 адвокатом Чубиком Б.Г. належним чином не підтверджено реєстрацію місця проживання ОСОБА_5 в Україні, зокрема за адресою: АДРЕСА_2 .

Крім цього, з матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_5 проживає в м. Брянськ, Російська Федерація.

Відомостей про наявність у позивача іншого майна, його офіційного місця роботи, доказів наявності стабільних доходів матеріали справи не містять.

Суд вважає, що позивачу ОСОБА_5 слід надати максимально можливий строк для зустрічного забезпечення 10 днів дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Суд роз`яснює, що якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

При цьому, якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення (ч.10 ст.154 ЦПК України).

Суд також звертає увагу, що зустрічне забезпечення може бути скасовано судом в будь-який час за вмотивованим клопотанням відповідача або іншої особи, права або охоронювані законом інтереси якої порушуються у зв`язку з вжиттям заходів забезпечення позову.

01.04.2021 року відповідач ОСОБА_1 подала до Франківського районного суду м.Львова клопотання про особисту участь позивача ОСОБА_5 в судовому засіданні у розгляді вказаної вище справи. На обґрунтування поданого клопотання зазначила, що ознайомившись зі справою №465/8461/15-ц, стосовно спору між третьою особою ОСОБА_4 та позивачем ОСОБА_5 про право власності на нерухоме майно, що є предметом спору в даній справі, встановлено факти, що мають значення для даної справи. Зокрема, в матеріалах справи №465/8461/15-ц міститься заява про відмову від апеляційної скарги по справі та звинувачення представника адвоката Чубика Б. в тому числі представництві ОСОБА_5 без будь-яких підстав з власної ініціативи. Зазначила, що виключно даним особам відомі всі обставини спору, які мають значення для справи, а їх особисті пояснення щодо обставин справи та ставлення до позовних вимог, не можуть бути підтверджені іншими доказами по справі.

Представник позивача ОСОБА_5 адвокат Чубик Б.Г. проти задоволення клопотання про особисту участь позивача в судовому засіданні у розгляді вказаної вище справизаперечив, відповідачі, представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Пендерецький В.І. та представник третьої особи ОСОБА_4 адвокат Колошкін І.А. подане клопотання підтримали, просили задовольнити таке.

Заслухавши думку учасників справи з приводу даного клопотання та дослідивши обставини справи, суд приходить до висновку, що клопотання про особисту участь позивача ОСОБА_5 у судовому засідання необхідно задовольнити з огляду на наступне.

Відповідно до ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно п.3 ч.2 ст.43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Аналіз вищенаведених норм свідчить про те, що право сторони не з`являтись у судове засідання, в разі звернення з клопотанням про розгляд справи за її відсутності, не є абсолютним і може бути обмежене судом шляхом постановлення ухвали про визнання явки цієї сторони обов`язковою.

Таким чином, особисті пояснення позивача ОСОБА_5 по суті позову матимуть істотне значення для повного та всебічного розгляду даної справи, суд приходить до висновку, що явку позивача в судове засідання слід визнати обов`язковою.

Згідно ч.3 ст.43 ЦПК України у випадку невиконання учасником справи його обов`язків, суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

19.04.2021 року представник третьої особи ОСОБА_4 адвокат Колошкін І.А. подав до Франківського районного суду м.Львова клопотання про зупинення провадження у даній цивільній справі №465/1407/21 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №465/1894/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_10 , ОСОБА_5 за участю третьої особи приватного нотаріуса Львівського нотаріального округу Гарасиняк Ірини Іванівни, про визнання недійсним договору дарування. Мотивуючи подане клопотання тим, що під час розгляду справи №465/1894/21 буде розглядатися спір щодо обґрунтованості набуття права власності ОСОБА_5 46/100 частки спірної квартири, а отже у випадку задоволення такого позову ОСОБА_5 буде позбавлена права власності на 46/100 квартири, а отже її позов про витребування цих часток квартири буде безпідставним.

В судовому засіданні представник третьої особи ОСОБА_4 адвокат Колошкін І.А. просив задоволити клопотання про зупинення провадження у даній справі, з мотивів викладених у заяві. Представник позивача ОСОБА_5 адвокат Чубик Б.Г. проти задоволення клопотання про зупинення провадження у справі заперечив, відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Пендерецький В.І. підтримали дане клопотання та проти задоволення не заперечували.

Положеннями статті 251 ЦПК України передбачено випадки у разі яких суд може зупинити провадження у справі.

Зокрема, відповідно до пункту 6 частини першої статті 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

За пунктом 5 частини першої статті 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 6 частини першої статті 251 цього Кодексу, до набрання законної сили судовим рішенням, від якого залежить вирішення справи.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення.

Така підстава зупинення провадження застосовується у тому разі, коли в іншій справі можуть бути вирішені питання, що стосуються підстав заявлених у цій справі вимог, чи умов, від яких залежить можливість її розгляду.

Відповідні норми спрямовані, зокрема, на попередження ухвалення судових рішень, виходячи з доказів і встановлених на їх підставі обставин, які можуть бути спростованими рішенням у іншій справі, що розглядається в порядку конституційного, цивільного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства.

При цьому суд звертає увагу, що підставою для зупинення провадження в справі є не лише існування справи в суді та припущення про те, що рішення в ній має значення для цивільної справи, а саме неможливість її розгляду до вирішення іншої справи.

Неможливість розгляду даної справи до вирішення іншої справи полягає в тому, що обставини, які мають бути встановлені в іншій справі, не можуть бути встановлені цим судом самостійно у даній справі.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що обставини, які є підставою позову, заявленого ОСОБА_4 , є предметом дослідження в даній справі і рішення суду в справі про визнання недійсними договорів дарування частини квартири АДРЕСА_1 безпосередньо впливає на вирішення даного спору, тому суд вважає, що провадження у справі слід зупинити до набрання законної сили судовим рішенням в справі №465/1894/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , за участю третьої особи приватного нотаріуса Львівського нотаріального округу Гарасиняк І.І. про визнання недійсним договору дарування.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.53, 93, 149, 150, 153, 154, 251, 253, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,

постановив:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про письмове опитування позивача ОСОБА_5 задовольнити.

Зобов`язати позивача ОСОБА_5 надати письмові відповіді на запитання відповідача, а саме:

-Чи існували будь-які зобов`язання між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 ?

-Скільки часу фактично проживала ОСОБА_5 у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 ?

-Чи існували між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 боргові зобов`язання?

-Чи писала ОСОБА_5 розписку в котрій зобов`язувалася повернути певну суму коштів?

-З якого періоду часу позивач проживає в АДРЕСА_3 ?

-Чи перебуває позивачка на території України з 01.01.2017 року по даний момент?

-Чи є ОСОБА_5 громадянкою Російської Федерації?

-Чиподавала ОСОБА_5 прохання про набуття громадянства Російської Федерації?

-Чи є ОСОБА_5 та ОСОБА_4 родичами?

-Чи проживали разом ОСОБА_5 та ОСОБА_4 після відчуження квартири за адресою: АДРЕСА_2 в 2016 році?

Відповідь у формі заяви свідка, яка відповідає ст. 93 ЦПК України, направити до суду та іншим учасникам справи не пізніше п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про письмове опитування третьої особи ОСОБА_4 задовольнити.

Зобов`язати третю особу ОСОБА_4 надати письмові відповіді на запитання відповідача, а саме:

-Чи існували будь-які зобов`язання між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 ?

-Скільки часу фактично проживала ОСОБА_5 у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 ?

-Чи існували між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 боргові зобов`язання?

-Чи писала ОСОБА_5 розписку в котрій зобов`язувалася повернути певну суму коштів?

-Чи перебувала позивачка на території України з 01.01.2017 року по даний момент?

-Чи є ОСОБА_5 та ОСОБА_4 родичами?

-Чи проживали разом ОСОБА_5 та ОСОБА_4 після відчуження квартири за адресою: АДРЕСА_2 в 2016 році?

Відповідь у формі заяви свідка, яка відповідає ст. 93 ЦПК України, направити до суду та іншим учасникам справи не пізніше п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - задовольнити.

Залучити до участі в справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Петелька Ігор Васильович та ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування номерів записів про право власності/довірчої власності, припинення права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_7 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_4 .

Направити залученій до участі у справі третій особі копії позовної заяви з додатками.

Запропонувати третій особі, в порядкуст.181 ЦПК України подати суду письмові пояснення щодо позову та відзиву з викладенням своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення проти позову, та докази, якими вони обґрунтовуються, за правилами, встановленими частинами третьою-шостою статті 178 цього Кодексу до початку розгляду справи по суті, з наданням документів, що підтверджують надіслання (надання) пояснень і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову - задовольнити.

У порядку зустрічного забезпечення позову зобов`язати ОСОБА_5 внести на депозитний рахунок Франківського районного суду м.Львова грошові кошти у розмірі 50000 грн. (п`ятдесят тисяч гривень) протягом 10 (десяти) днів з дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення позову.

Роз`яснити, що особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про особисту участь позивача ОСОБА_5 в судовому засіданні у цивільній справі - задовольнити.

Визнати явку позивача ОСОБА_5 в судове засідання обов`язковою.

Клопотання представника третьої особи ОСОБА_4 адвоката Колошкіна Ігоря Анатолійовича про зупинення провадження у цивільній справі задовольнити.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Петелька Ігор Васильович та ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування номерів записів про право власності/довірчої власності, припинення права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності зупинити до набрання законної сили рішення суду у справі №465/1894/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , за участю третьої особи приватного нотаріуса Львівського нотаріального округу Гарасиняк Ірини Іванівни про визнання недійсним договору дарування.

Копію ухвали направити учасникам справи для відома.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині зустрічного забезпечення та зупинення провадження у справі подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскарження ухвали про зустрічне забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала в частині задоволення клопотання про письмове опитування третьої особи, клопотання про письмове опитування позивача, клопотання про обов`язкову участь позивача у справі, клопотання про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 26.04.2021 року.

Суддя Х.В.Гладишева