Номер провадження: 22-ц/813/1567/21
Номер справи місцевого суду: 523/748/19
Головуючий у першій інстанції Бабаков В. П.
Доповідач Громік Р. Д.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.04.2021 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого Громіка Р.Д.,

суддів Драгомерецького М.М., Дришлюка А.І.,

за участю секретаря Сіваченко Д.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Одеської міської ради на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 03 травня 2019 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Одеської області Яковлєвої Ольги Миколаївни, про встановлення факту проживання однією сім`єю,

ВСТАНОВИВ:

1. ОПИСОВА ЧАСТИНА.

Короткий зміст заяви про встановлення факту проживання однією сім`єю.

Заявник звернулася до суду із заявою, в якій просить встановити факт її проживання однією сім`єю з ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період з березня 2012р. по день смерті останнього.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 03 травня 2019 року заяву ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Одеської області Яковлєвої О.М., про встановлення факту проживання однією сім`єю задоволено. Встановлено факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період з березня 2012р. по 08.03.2018р.

Короткий зміст та доводи апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі Одеська міська рада просить скасувати оскаржуване рішення суду, а заяву залишити без розгляду, посилаючись на порушення судом норм процесуального та матеріального права.

Апеляційна скарга вмотивована тим, що Одеська міська рада не була залучена до справи у якості заінтересованої особи; із справи вбачається наявність спору про право на спадкове майно.

Сповіщення сторін та заяви у справі.

Про судове засідання, призначене на 14 квітня 2021 року, сторони були належним чином сповіщені про дату, час та місце слухання справи.

12 квітня 2021 року до Одеського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшла заява, в якій заявник, посилаючись на хворобу та знаходженні на лікуванні, просить призначити розгляд справи на іншу дату.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши вказану заяву, суд апеляційної інстанції відмовляє у задоволенні вказаної заяви з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 9 розділу ІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України №814 від 20.08.2019р., на першому аркуші вхідного документа у правому нижньому куті або вільному від тексту місці проставляється реєстраційна позначка (штамп), в якому зазначаються дата реєстрації, реєстраційний номер (та за необхідності - найменування суду) і підпис особи, яка здійснила реєстрацію документа, а в разі необхідності - і час подання документа.

З матеріалів справи вбачається, що 14 квітня 2021 року о 14 год. 24 хв. ОСОБА_1 подала заяву безпосередньо до канцелярії Одеського апеляційного суду.

Тобто, незважаючи на стан здоров`я, на який ОСОБА_1 посилається у заяві від 12.04.2021р., ОСОБА_1 з`явилась до будівлі апеляційного суду.

Таким чином, судова колегія дійшла до висновку, що заявник ОСОБА_1 без поважних причин не з`явилась до судового засідання до Одеського апеляційного суду, находячись в цей час в будівлі суду.

Крім того, апеляційний суд зауважує, що Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18.

Судом апеляційної інстанції у межах апеляційного провадження не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі, і такої необхідності колегія суддів не вбачає, то підстав для розгляду справи з обов`язковою участю сторін суд апеляційної інстанції не знаходить.

Додатково апеляційний суд звертає увагу, що 30 березня 2020 року прийнято Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)». Цим законом внесені зміни до ЦПК України, зокрема частиною четвертою статті 212 ЦПК України у цій редакції передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України».

Отже, заявник не був позбавлений можливості вжити заходів для забезпечення участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із застосуванням власних технічних засобів.

Аналогічна правова позиція була викладена в постанові Верховного Суду від 17 вересня 2020 року у цивільній справі №727/4257/19.

2. МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція апеляційного суду

Заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах заяви про встановлення факту та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, заяву ОСОБА_3 слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 п. 2 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно до ч. 1 п. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Суд першої інстанції, задовольняючи заяву, послався на те, що ОСОБА_1 проживала з ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період з березня 2012р. по день смерті останнього.

Вказаний юридичний факт підтверджується актом про проживання, складеним сусідами померлого, завіреним ОСОН «Крива балка».

Встановлення даного факту заявнику необхідне для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

За вказаних обставин, суд першої інстанції вважав, що заява про встановлення факту проживання однією сім`єю підлягає задоволенню.

Однак колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1217, 1223, 1258 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги тощо.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у тому числі справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

У п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» визначено, що для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний з`ясувати, які фізичні особи і організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання.

Територіальна громада м. Одеси є універсальним правонаступником відумерлого нерухомого майна, яке розташоване у місті Одесі, при цьому саме на Одеську міську раду законодавством покладено обов`язок у судовому порядку визнання цієї спадщини відумерлою при наявності умов і підстав, визначених ст. 1277 ЦК України, тому справа про встановлення факту родинних відносин у разі відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом повинна розглядатися за обов`язковою участю міської ради.

Наведені обставини свідчать про невиконання судом першої інстанції вимог процесуального законодавства щодо залучення до участі у розгляді справи у якості заінтересованої особи Одеської міської ради.

Крім того, згідно п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України в порядку окремого провадження суд розглядає справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом вони породжують юридичні наслідки.

Згідно п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо, зокрема, встановлення факту не пов`язується з наступним вирішення спору про право.

Отже, процесуальний закон передбачає умови, за яких в окремому провадженні можуть бути встановлені факти, що мають юридичне значення, зокрема: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них повинні безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Як вбачається із змісту поданої заяви, що була предметом розгляду, встановлення факту проживання однією сім`єю необхідне заявнику для вирішення питання про прийняття спадщини.

Таким чином, належною заінтересованою особою в даній цивільній справі можуть бути або інші спадкоємці за заповітом або за законом, а за відсутності таких (неприйняття спадщини, відмова від спадщини, усунення від спадкування) органи місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Яковлєва Ольга Миколаївна в розумінні наведених норм ЦК України не є спадкоємцем за заповітом або за законом після смерті ОСОБА_2 , а також не є заінтересованою особою і не повинна залучатися до участі у даній справі згідно з вищевказаними роз`ясненнями Пленуму ВСУ від 31.03.1995 року.

При таких обставинах до участі у справі підлягала залученню Одеська міська рада.

Враховуючи вищевикладене, при розгляді цієї справи в порядку окремого провадження виник спір про право на майно, який повинен вирішуватись судом в порядку позовного провадження.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, не довів обставини, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими, висновки районного суду не відповідають обставинам справи, у зв`язку з чим є підстави для скасування рішення суду першої інстанції і залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду.

Керуючись ст. ст. 315, 367, 368, 374, 376, 381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Одеської міської ради задовольнити.

Рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 03 травня 2019 року скасувати.

Заяву ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Одеської області Яковлєвої Ольги Миколаївни, про встановлення факту проживання однією сім`єю залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що вона має право звернутись до суду із відповідним позовом на загальних підставах.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її прийняття, проте може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 26 квітня 2021 року.

Головуючий Р.Д. Громік

Судді: М.М. Драгомерецький

А.І. Дришлюк