ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2797/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"17" березня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого судді Колесника О.М.
при секретарі Бебі В.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_8 , 3-ті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_8 як законний представник малолітньої дитини ОСОБА_5 про встановлення порядку користування жилим приміщенням,
Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про встановлення окремого порядку користування жилим приміщенням.
В судовому засіданні позивач представник позивача ОСОБА_6 позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, пояснивши, що позивач та відповідач є співвласниками квартири АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 є співвласницею 19/24 частини квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 19.05.2009 року державним нотаріусом 22-ї Київської державної нотаріальної контори Махинею О.С. та свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 14.02.2012 року державним нотаріусом 5-ї Київської державної нотаріальної контори Гриценко О.В. ОСОБА_8 є співвласницею 5/24 частини спірної квартири. Зазначена квартира складається з двох окремих кімнат жилою площею 17,4 м2 та 12,5 м2. Відповідач перешкоджає позивачу у користуванні спірною квартирою, не допускає до неї, в результаті чого позивач надсилала нотаріально посвідчені заяви відповідачу з пропозицією переважного права викупити у неї частку квартири позивача, але відповіді позивачу від відповідача не надходило. Позивач бажає для уникнення всіляких непорозумінь та оплати своєї частки за користування житлово-комунальними послугами визначити конкретний порядок користування вказаними приміщеннями в судовому порядку, а саме: виділити їй окрему кімнату жилою площею 17,4 м2, а відповідачу іншу кімнату жилою площею 12,5 м2, місця загального користування залишити у загальному користуванні.
Відповідач ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилась повторно, про розгляд справи була двічі повідомлена судом належним чином за її місцем реєстрації (а.с.45) та проживання (а.с.52; 63), а також шляхом направлення SMS-повідомлення на її мобільний телефон, яке вона отримала 11.09.2020 року о 14-42 годин (а.с.65), при цьому вона особисто 14.09.2020 року ознайомилась в суді з матеріалами даної цивільної справи (а.с.66), з заявами до суду про неможливість розгляду справи у її відсутність не зверталась.
3-і особи ОСОБА_3 та ОСОБА_8 в судові засідання також не з`явились повторно, про розгляд справи були двічі повідомлені судом належним чином за їх місцем реєстрації (а.с.6-7; 45) та проживання (а.с.51-52; 63-64), а також шляхом направлення SMS-повідомлення на мобільний телефон ОСОБА_8 , яке вона отримала 11.09.2020 року о 14-42 годин (а.с.65), крім того вона ще й особисто 14.09.2020 року ознайомилась в суді з матеріалами даної цивільної справи (а.с.66), з заявами до суду про неможливість розгляду справи у їх відсутність не звертались.
Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
У відповідності до ч.4, ст.41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Як зазначає ч.1, ст.321 ЖК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих сторонами доказів по справі встановив наступні обставини та правовідносини.
За правилами ч.2, ст.355 ЦК України майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.
Як наголошує ч.1, ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Як встановлено судом, позивач та відповідач є співвласниками квартири АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 є співвласницею 19/24 частини квартири неа підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 19.05.2009 року державним нотаріусом 22-ї Київської державної нотаріальної контори Махинею О.С. та свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 14.02.2012 року державним нотаріусом 5-ї Київської державної нотаріальної контори Гриценко О.В. (а.с.11-15). ОСОБА_8 є співвласницею 5/24 частини спірної квартири, однак вказані обставини не були підтверджені у судовому засіданні, але і не були спростовані у будь-який інший спосіб.
У відповідності до ч.1, ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Спірна квартира АДРЕСА_1 є двохкімнатною, ізольованою квартирою, жилою площею 29,9 м2, загальною площею 55,4 м2, розташованою на 13 поверсі 16-типоверхового будинку, і має дві окремі ізольовані кімнати жилою площею 12,5 м2 та 17,4 м2, про що свідчить копія технічного паспорту на дану квартиру, який був виготовлений 21.11.2008 року (а.с.17-18). Вказані вище обставини не заперечувались у судовому засіданні учасником справи.
Згідно ст.150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати укладати інші не заборонені законом угоди.
Згідно ч.3, ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.
За змістом позову та виходячи з пояснень учасника справи, сторони не змогли добровільно дійти згоди щодо порядку володіння та користування спірною квартирою, також між ними існують непорозуміння щодо сплати житлово-комунальних послуг, позивач виключно бажає окремо користуватись та сплачувати за користування своєї частки житла, оскільки відповідач не допускає її до спірного житла.
Аналізуючи докази, зібрані у судовому засіданні, та виходячи із часток власності кожного із співвласників, позивачу ОСОБА_1 належить на праві власності 19/24 частини від усієї спірної квартири, а відповідачу ОСОБА_8 - 5/24 частини цієї квартири, тому, враховуючи загальну житлову площу спірної квартири, що складає 29,9 м2, ОСОБА_1 припадає для окремого користування 23,67 м2 (29,9 м2 : 19/24) жилої площі, що відповідає розміру її частки власності, а відповідачу ОСОБА_8 - 6,23 м2 (29,9 м2 : 5/24) жилої площі, що також аналогічно відповідає розміру її частки власності.
За таких обставин визначення та встановлення порядку користування в спірній двохкімнатній квартирі окремої кімнати жилою площею 17,4 м2 позивачу не перевищить розмір площі від усієї квартири, який відповідає її частки (23,67 м2), при цьому відповідачу виділяється у користування інша ізольована кімната площею 12,5 м2, що вдвічі перевищує розмір необхідної площі, який би відповідав розміру її частки (6,23 м2). Таким чином, при встановлені саме такого порядку користування жилим приміщенням, запропонованим позивачем, він більше всього відповідає принципу розумності та справедливості.
Крім того, всі приміщення загального користування квартири АДРЕСА_1 необхідно залишити у загальному користуванні обох співвласників.
Згідно ст.133; 141 ЦПК України при задоволенні позову з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 768 грн. 40 коп. судового збору судового збору, який було сплачено позивачем при зверненні до суду.
Керуючись ст.4; 10; 12-13; 76-80; 81; 133; 141; 223; 258-259; 263-265; 282 ЦПК України, на підставі ст.41 Конституції України, ст.15; 215; 319; 321; 356; 358 ЦК України, ст.150 ЖК України, суд
Встановити конкретний порядок користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 між співвласниками:
Виділити у користування ОСОБА_1 окрему кімнату жилою площею 17,4 м2 в квартирі АДРЕСА_1 .
Виділити у користування ОСОБА_8 іншу окрему кімнату жилою площею 12,5 м2 в квартирі АДРЕСА_1 .
Місця загального користування квартири залишити у загальному користуванні.
Стягнути з ОСОБА_8 на користь ОСОБА_1 768 грн. 40 коп. судового збору.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Дарницького районного суду м. Києва протягом 30 днів з дня отримання його копії відповідачем.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини заочного рішення через Дарницький районний суд м. Києва.
Суддя :