Номер провадження 2/754/395/21
РІШЕННЯ

Іменем України

(повне рішення суду виготовлено 23.04.2021)

23 квітня 2021 року м. Київ, Деснянський районний суд міста Києва, суддя: Грегуль О.В., секретар судового засідання: Дорошенко В.В., справа 754/15325/17

ОСОБА_1 - позивач

ОСОБА_2 - відповідач

ОСОБА_3 - третя особа 1

ОСОБА_4 - третя особа 2

Вимоги позивача: відшкодування шкоди

ОСОБА_3 - адвокат позивача

Тюменцева Т.Ю. - адвокат відповідача

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, предмет якого змінювався та остаточно визначившись із межами позовних вимог позивач просить стягнути з відповідача: 13603,92 грн. - майнової шкоди, заподіяної залиттям квартири; 2695,12 грн. - втрати від інфляції; 1223,51 грн. - три проценти річних; 20000 грн. - моральної шкоди, яка виражається в душевних стражданнях у зв`язку із пошкодженням майна; 1500 грн. - витрат за проведення експертної оцінки; 27000 грн. - витрат на професійну правничу допомогу та 5182,80 грн. - судового збору.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 04.10.2019 скасовано постановлене у даній справі заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 02.08.2019 і справу призначено до нового судового розгляду.

У судовому засіданні при новому розгляді справи адвокат відповідача позовні вимоги не визнав посилаючись на не доведення вини відповідача в заподіянні шкоди та не заперечував проти розгляду справи по суті за відсутності позивача і третіх осіб.

Позивач і його адвокат у судове засідання не з`явилися і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надали, хоча про час і місце розгляду справи неодноразово повідомлялися належним чином. Крім того, їм достовірно відомо про розгляд даної справи судом.

Третя особа 1, яке також є адвокатом позивача та третя особа 2 в судове засідання не з`явилися, надіславши до суду електронною поштою заяви про розгляд справи за їхньої відсутності.

З урахуванням ст. ст. 128-АДРЕСА_1, 223 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних і доказів для її розгляду по суті за відсутності позивача, адвоката останнього та третіх осіб.

Вислухавши адвоката відповідача, дослідивши матеріали справи, суд у судовому засіданні встановив наступне.

Позивач та треті особи в рівних долях є співвласниками кв. АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 19.01.2006.

Відповідач є власником кв. АДРЕСА_2 , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 27.04.2005.

09.08.2017 сталося залиття квартири АДРЕСА_1 із квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується актом ЖЕД-319 від 17.08.2017 і відповідно до якого причиною залиття є халатне відношення мешканця квартири АДРЕСА_2 до сантехнічного обладнання і залишення відкритим крану холодного водопостачання у ванній кімнаті, що призвело до переливу води з ванної.

Відповідно до звіту № 280ІD про незалежну оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 від 05.09.2017 року, вартість збитку нанесеного через пошкодження майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , складає: 13603,92 грн..

За складання звіту № 280ІD позивач сплатив: 1500 грн., що підтверджується оригіналом квитанції № 280ІD від 08.09.2017.

Відповідно до складеного адвокатом звіту від 21.07.2020 винагорода адвокату за надання правової допомоги за період з 09.08.2017 по 20.07.2020 становить: 27000 грн. і в цьому ж звіті ОСОБА_1 рукописним текстом зазначила, що звіт отримала, зауважень до якості наданої правової допомоги та її розміру вона не має.

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України, 1. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України, 1. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Згідно ст. 151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом Української РСР.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення: 13603,92 грн. - майнової шкоди та 1500 грн. - витрат за проведення експертної оцінки є обґрунтованими.

Також суд вважає, що внаслідок залиття позивачу заподіяно моральну шкоду. Однак, що ж стосується розміру морального відшкодування, то з урахуванням ступеня вини відповідача, обставин залиття, тривалості страждань та негативних наслідків, які настали для позивача в зв`язку із залиттям квартири суд вважає, що 5000 грн. є достатнім розміром для відшкодування заподіяної позивачу моральної шкоди.

Згідно ст. 610 ЦК України, 1. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно ст. 625 ЦК України, 1. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. 2. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Внаслідок залиття між позивачем і відповідачем виникли деліктні правовідносини і до залиття відповідачем не мав перед позивачем жодних зобов`язань по відшкодуванню шкоди.

Обов`язок у відповідача по відшкодуванню шкоди позивачу із-за залиття виникає після набрання судовим рішенням по даній справі законної сили.

Тому, позовні вимоги про стягнення втрати від інфляції і трьох процентів річних є безпідставними, оскільки не ґрунтуються на Законі.

Згідно ч. 2 - ч. 4 ст. 137 ЦПК України, 2. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. 3. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. 4. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У наданому адвокатом звіті взагалі не вказана детальна вартість кожної послуги.

У наданому суду витягу з договору про надання правової допомоги від 01.06.2017 ні в ордері серія КВ № 084319 від 01.06.2017 порядок і терміни оплати послуг адвоката не вказані.

Детального опису понесених адвокатом витрат при наданні правничої допомоги суду не надано.

Конкретних правових доказів про понесення позивачем витрат на правничу допомогу саме в сумі: 27000 грн. - стороною позивача також не надано.

Тому, вимоги сторони позивача про стягнення витрат на правничу допомогу в сумі: 27000 грн. суд вважає недоведеними і такими, що не підлягають задоволенню.

Будь-яких конкретних правових доказів про повне або часткове спростування позовних вимог, які суд вважає обґрунтованими, стороною відповідача суду не надав і судом таких доказів не здобуто.

Доводи сторони відповідача на те, що на час залиття безпосередньо відповідач не проживав у належній йому на праві власності квартирі, а тому, його вини в залитті немає і безпосередньо відповідач не має нести цивільно-правової відповідальності перед позивачем є безпідставними та спростовуються положеннями ст. 151 ЖК України.

За таких обставин, позов задовольняється частково.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, 1. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 2. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судові витрати підлягають відшкодуванню позивачу пропорційно розміру задоволених позовних вимог майнового і не майнового характеру та з урахуванням ставки судового збору на час подання позову.

Керуючись ст. ст. 263-265 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 відповідно до позову та заяви про перегляд заочного рішення адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: суду не повідомлено, паспорт серія НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ): 13603,92 грн. - майнової шкоди, 5000 грн. - моральної шкоди, 1500 грн. - витрат за проведення експертної оцінки, та 1280 грн. - судового збору.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ: