Справа № 953/5027/21
2/953/2145/21
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" березня 2021 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, -

встановив:

22 березня 2021р. до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просила визнати за нею на виділити у натурі у порядку спадкування за законом право власності на: Ѕ частину домоволодіння на Ѕ частину земельної ділянки загальною площею 2га за адресою: АДРЕСА_1 , що складається з житлового будинку, льоху, сараю, сінажу, огорожі; Ѕ частину домоволодіння на Ѕ частину земельної ділянки загальною площею 2га за адресою: АДРЕСА_1 , що складається з двоповерхового житлового будинку, літньої кухні, колодязю, сараю, сінажу, гаражу, вбиральні, огорожі; на Ѕ частину земельної ділянки (паю) загальною площею 6га, що знаходиться в межах Харківської області Кегичівського району; на Ѕ частину земельної ділянки (паю) загальною площею 6га, що знаходиться в межах Харківської області Кегичівського району; на Ѕ частину земельної ділянки для господарчої діяльності загальною площею 2га, що знаходиться за адресою: Харківська область, Кегичівський район, с. Лозова; на Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 ; на Ѕ частину автомобілю «ГАЗ» р.н. НОМЕР_1 .

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Так, вимоги до позовної заяви визначені у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а наслідки їх невиконання, передбачені положеннями ст.185 ЦПК України.

Всупереч ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також за змістом статей 15 та 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу у разі їх порушення, невизнання або оспорювання.

Втім обґрунтування, у чому полягає порушення, невизнання або оспорювання прав ОСОБА_1 з боку відповідача позовна заява не містить.

Окрім того, коло спадкоємців ОСОБА_3 з посиланням на відповідні докази, на права яких можуть вплинути позовні вимоги, позивач не зазначає.

Також, відповідно ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Однак, всупереч положенням ст. 95 ЦПК України, додані до позовної заяви копії документів підпису позивача із зазначенням дати засвідчення не містять.

Також, положення п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України передбачають, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Однак ціна позову з посиланням на відповідні докази визначення вартості спірного майна у позовній заяві не вказана.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

У частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2021 визначений в розмірі 2270 грн.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору, що підлягає сплаті, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач вказані вимоги закону не виконала, оригіналу квитанції про сплату судового збору матеріали справи не містять. При цьому, суд позбавлений можливості вказати точний розрахунок суми судового збору, який підлягає сплаті, оскільки позивач не зазначає ціни позову, яка пов`язана з актуальною вартістю спірного майна.

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати оригінал квитанції.

Окрім того, згідно ч.1 ст. 30 ЦПК України , позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Втім, зважаючи, що предметом спору є земельні ділянки, розташовані у Кегичівському районі Харківської області та квартира АДРЕСА_2 , що знаходиться на території Московського району м. Харкова, - обґрунтування звернення з позовом до Київського районного суду м. Харкова у позовні заяві не наведене.

З урахуванням викладеного, вважаю, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. ст.175, 177 ЦПК України і без усунення вказаних недоліків не може бути прийнята до розгляду у суді, а тому на підставі ст. 185 ЦПК України підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 177, 185, 260 ЦПК України, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, - залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків тривалістю п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі не усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позов буде вважатися не поданим та буде повернутий позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -