_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/389/21
УХВАЛА

19.01.2021 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Калініченко Л.В.

при секретарі Кириковій О.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Одесі в порядку загального позовного провадження питання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Оденської міської ради, про усунення перешкод у користуванні власністю, для спільного розгляду з позовом в рамках цивільної справи №947/23356/20,

ВСТАНОВИВ:

19 серпня 2020 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом знесення самочинного будівництва, в якій позивач просить суд усунути перешкоди йому у користуванні власністю, а саме земельною ділянкою та житловим будинком, розташованими за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом знесення ОСОБА_1 самочинного будівництва на земельній ділянці, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :13:010:0072.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу за вказаним позовом було розподілено судді Калініченко Л.В.

Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 09 вересня 2020 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання з повідомленням сторін по справі.

15.01.2021 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Оденської міської ради, про усунення перешкод у користуванні власністю, в якій ОСОБА_1 просить суд усунути їй перешкоди у користуванні власністю земельною ділянкою, з кадастровим номером :13:010:0072, та житловим будинком, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом зобов`язання ОСОБА_2 за власний рахунок: привести будинок АДРЕСА_1 у відповідність до будівельного паспорту «Житловий будинок, що підлягає реконструкції з розширенням та надбудовою другого поверху, АДРЕСА_2 » та норм ДБН; демонтувати частину козирка житлового будинку АДРЕСА_1 , яка нависає над земельною ділянкою, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , з кадастровим номером :13:010:0072.

У підготовчому судовому засіданні 19.01.2021 року представник відповідачки ОСОБА_1 ОСОБА_3 просила суд прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву для спільного розгляду з первісним позовом, з посиланням на те, що позови взаємопов`язані, вони фактично випливають з одних правовідносин між тими самими сторонам, а відтак їх спільний розгляд є доцільним.

Також представник відповідачки просила суд поновити строк для подання зустрічного позову, з посиланням на те, що після отримання позовної заяви, відповідачка уклала договір про надання правової допомоги з адвокатом, який повинен був обрати правову позицію та стратегію введення справи, однак через недосягнення умов, відповідачка була вимушена здійснювати пошук нового адвоката. За наслідком чого, ОСОБА_1 уклала договір про надання правової допомоги з АО «Советник», від імені якого діє вона ОСОБА_3 . В подальшому, через те, що ОСОБА_1 хворіла на «COVID-19», адвокат була позбавлена можливості отримати документи від клієнта, та лише після одужання останньої, вона представник мала змогу ознайомитись з матеріалами та необхідними документами, обрати стратегію введення справи і подратувати необхідні процесуальні документи. За наслідком чого, з метою надання доступу до суду, представник просить суд поновити процесуальний строк для прийняття зустрічної позовної заяви.

Представник позивача у підготовчому судовому засіданні заперечував проти прийняття зустрічної позовної заяви, з посиланням на пропуск представником процесуального строку для подання відповідного позову.

Заслухавши пояснення представників сторін по справі, оглянувши надані до суду документи та матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до положень ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк до подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Статтею 194 ЦПК України передбачено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Оглянувши матеріали зустрічної позовної заяви, суддею встановлено, що остання відповідає вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Судом також встановлено, що ухвалою суду від 09.09.2020 року встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву та/або зустрічного позову, з дня отримання цієї ухвали суду.

Як вбачається, копію вказаної ухвали суду, ОСОБА_1 було отримано 21.09.2020 року, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення поштової кореспонденції, однак зустрічну позовну заяву подано до суду 15.01.2021 року з пропуском встановленого процесуального строку.

Статтею 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Судом встановлено, що представником відповідачки в цій справі є адвокат Рудольф К.С., що підтверджується ордером серії ОД №508611 від 17.11.2020 року, на підставі договору про надання правової допомоги від 17.11.2020 року.

З наданої до суду довідки, за наслідком проведеного молекулярного тесту лабораторією «Смартлаб», вбачається, що у ОСОБА_1 11.12.2020 року було виявлено коронавірусну інфекцію «SARS CoV-2 (Covid-19).

За наслідком викладеного, суд вважає обґрунтованими посилання представника відповідача стосовно неможливості отримати документи у відповідачки для підготовки процесуальних документів по справі.

Одночасно судом враховується, що згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства, в перелік яких включено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини , змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Із практики Європейського суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути безпідставно позбавлена на захист свого порушеного права, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд. Принцип змагальності є гарантом законності, об`єктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Україна, як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

При вищевикладених обставинах, беручи до уваги предмет спору, враховуючи значення справи для сторін, для забезпечення права на доступ до правосуддя, реалізації права сторін на змагальність, з урахуванням основних засад національного судочинства та практики Європейського суду з прав людини, відповідно ч. 2 ст. 127 ЦПК України суд вважає, що ОСОБА_1 з поважних причин пропустила строк на подання зустрічного позову, у зв`язку з чим слід поновити відповідачеві процесуальний строк на подання зустрічної позовної заяви.

Також, оскільки форма і зміст поданої відповідачем зустрічної позовної заяви відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, позови взаємопов`язані і їх спільний розгляд є доцільним, суд вважає за необхідне прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю та об`єднати в одне провадження з позовом ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом знесення самочинного будівництва, для їх спільного розгляду.

Керуючись ст. 127, 175, 177, 187, 193 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 процесуальний строк для подання зустрічної позовної заяви до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Оденської міської ради, про усунення перешкод у користуванні власністю.

Прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Оденської міської ради, про усунення перешкод у користуванні власністю та об`єднати в одне провадження з позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом знесення самочинного будівництва.

Копію зустрічної позовної заяви надати відповідачу за зустрічним позовом, роз`яснивши право надати відзив на зустрічний позов відповідно до ст. 178 ЦПК України, з доданням до відзиву доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтується заперечення відповідача.

Відзив на зустрічний позов подається у строк не менше 15 днів з дня вручення копії зустрічного позову.

Повідомити учасників справи про можливість отримання інформації щодо справи на веб-сторінці офіційного веб-порталу судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/sud1512/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали суду складено 20.01.2021 року.

Головуючий Калініченко Л. В.