УХВАЛА

26 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 643/14938/16

провадження № 61-11461св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Жданової В. С., Зайцева А. Ю.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Олімп-39», третя особа - Харківська міська рада про визнання права власності, за касаційною скаргою ОСОБА_9 , ОСОБА_10 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 30 червня 2020 року у складі колегії суддів: Котелевець А. В., Тичкової О. Ю., Хорошевського О. М.,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2016 року ОСОБА_1 , ОСОБА_11 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 звернулись до суду з позовом до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Олімп-39» (далі - ОСББ «Олімп-39») про визнання права власності.

Заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 01 листопада 2017 року позов.

Визнано право власності: за ОСОБА_1 - на квартиру АДРЕСА_1 ; за ОСОБА_11 - на квартиру АДРЕСА_2 ; за ОСОБА_3 - на квартиру АДРЕСА_3 ; за ОСОБА_4 - на квартиру АДРЕСА_4 ; за ОСОБА_12 - на квартиру АДРЕСА_5 ; за ОСОБА_6 - на квартиру АДРЕСА_6 ; за ОСОБА_7 - на квартиру АДРЕСА_7 ; за ОСОБА_8 - на квартиру АДРЕСА_8 .

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 14 грудня 2017 року виправлено в тексті та в резолютивній частині заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 01 листопада 2017 року допущені описки.

Викладено п`ятий абзац вступної частини рішення в наступній редакції:

«у відкритому засіданні в приміщені суду м. Харкова розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_11 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Олімп-39», третя особа - Харківська міська рада, про визнання права власності на квартири».

Вказано в тексті та в резолютивній частині рішення площу квартир позивачів, як:

- квартира ОСОБА_1 АДРЕСА_1 загальною площею 49,5 кв. м;

- квартира ОСОБА_13 . АДРЕСА_2 загальною площею 50,4 кв. м;

- квартира ОСОБА_3 АДРЕСА_3 загальною площею 43,0 кв. м;

- квартира ОСОБА_4 . АДРЕСА_4 загальною площею 19,4 кв. м;

- квартира ОСОБА_12 АДРЕСА_5 загальною площею 19,4 кв. м;

- квартира ОСОБА_6 . АДРЕСА_9 загальною площею 42,6 кв. м;

- квартира ОСОБА_7 АДРЕСА_7 загальною площею 23,6 кв. м;

- квартира ОСОБА_8 АДРЕСА_10 загальною площею 19,4 кв. м.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 30 червня 2020 року апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_14 та ОСОБА_10 на заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 01 листопада 2017 року та ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 14 грудня 2017 року закрито.

У липні 2020 року ОСОБА_9 , ОСОБА_10 подали до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просять, зокрема, скасувати ухвалу Харківського апеляційного суду від 30 червня 2020 року.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від 07 серпня 2020 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_9 , ОСОБА_10 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 30 червня 2020 року в указаній справі та витребувано матеріали цивільної справи.

25 серпня 2020 року вказана справа передана на розгляд до Верховного Суду.

Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Олімп-39», третя особа - Харківська міська рада про визнання права власності, за касаційною скаргою ОСОБА_9 , ОСОБА_10 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 30 червня 2020 року призначити до судового розгляду.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

В. С. Жданова

А. Ю. Зайцев