справа № 274/1719/21
провадження № 2/0274/982/21
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

26.04.2021 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судового засідання Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бердичева Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення з актового запису відомостей про батьківство, -

В с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про виключення з актового запису №498 від 19.06.2012 року, зробленого відділом РАЦС Бердичівського РУЮ його батьківства щодо ОСОБА_3 .

В обґрунтування позовних вимог вказав, що перебував з відповідачкою у зареєстрованому шлюбі з 23.07.2019 року. На той час ОСОБА_2 вже мала дитину. При укладенні шлюбу відповідачка завірила його, що дитина від нього. Він повірив, що дитина його, оскільки вони були давно знайомі та мали стосунки, в результаті яких могла народитися дитина. Тому він в добровільному порядку визнав своє батьківство, у відповідності до норм ст.126 Сімейного кодексу України, ІНФОРМАЦІЯ_1 його записано батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Однак в подальшому, спільне життя з відповідачкою не склалося і 06.10.2020 року на підставі рішення Бердичівського міськрайонного суду їх шлюб розірвано. Після розірвання шлюбу відповідачка зізналася, що ввела його в оману щодо його батьківства по відношенню до ОСОБА_3 . Щоб з`ясувати істину він зробив тест ДНК, результати якого виключають його біологічне батьківство щодо дитини. У зв`язку з чим, просив виключити з актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відомості про нього як про батька дитини.

Позивач в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи в його відсутності, заявлені позовні вимоги підтримав та просив задовольнити позов.

Відповідачка в судове засідання також не з`явилася, подала до суду заяву, якою позовні вимоги визнала в повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до слідуючого.

Судовим розглядом встановлено, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, який було розірвано рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 06.10.2020 року ( а.с. 7,9-10).

Згідно копії повторного свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 його батьком записаний ОСОБА_1 ( а.с.8).

Згідно ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126, 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на штучне запліднення своєї дружини. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», особа, яка записана батьком дитини, має право оспорювати своє батьківство, пред`являти позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. Відповідно до цієї ж Постанови при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Згідно з вимогами ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Згідно висновку генотипоскопічного дослідження від 16.11.2020 №28352, біологічне батьківство ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виключається. Ймовірність батьківства складає 0% ( а.с. 13-30).

За таких обставин суд проходить до висновку, що заявлений позов про оспорювання батьківства слід задовольнити та виключити відомості про батька - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з актового запису № 498 від 19.06.2012 року про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зробленого міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міськрайонного управління юстиції у Житомирській області.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12-13, 76-81, 82, 247,,273,354 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення з актового запису відомостей про батьківство задовольнити.

Виключити з актового запису № 498 про народження дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , складеного 19.06.2012 року міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міськрайонного управління юстиції у Житомирській області, відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як про батька дитини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий Т.М. Вдовиченко