СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/558/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2021 року Святошинський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Коваль О.А. при секретарі Доценко Є.С. за участю позивача ОСОБА_1 та представника позивача Пономарьова М. розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання по цивільній справі за позовом Органу самоорганізації населення «Квартальний комітет «Авіатор» (м. Київ, вул. Пантелькіна, буд. 9а), ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 (останнє відоме місце роботи ТОВ «Будівельна індустрія» м. Київ, вул Звіринецька, буд. 63), третя особа: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (м. Київ, вул. Трьохсвятительська, буд. 4в) про зобов`язання осіб, які здійснюють самочинне будівництво, знести самочинну забудову,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулись до Святошинського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зобов`язання осіб, які здійснюють самочинне будівництво, знести самочинну забудову.

25.06.2020 року суду було подано письмове клопотання від представника позивачів про залишення позову без розгляду в частині позовних вимог до відповідача ОСОБА_3 , яке було підтримано у судовому засіданні 21.04.2021 року стороною позивачів, з підстав, що замовником спірного будівництва є саме ОСОБА_2 .

Відповідачі та третя особа до суду не з"явилися, про розгляд справи повідомлені надежним чином, у зв"язку з чим суд вважає за можливе вирішити таке клопотання без участі нез"явившихся осіб за наявними матеріалами справи, враховуючи терміни розгляду справи, визначені ЦПК України та наявну у матеріалах справи позицію сторін, що викладена в письмовому вигляді.

У відповідності до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Оскільки, підстав для не прийняття заяви про залишення позову без розгляду судом не встановлено, така заява позивача підлягає задоволенню, а позов в частині позовних вимог до відповідача ОСОБА_3 , залишенню без розгляду.

27.02.2020 року суду було подано письмове клопотання від представника позивачів про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи, яке було підтримано у судовому засіданні 21.04.2021 року стороною позивачів з підстав викладених у цьому клопотанні, яке суд вважає за можливе вирішити, враховуючи строки розгляду визначені ЦПК України та наявну у матеріалах справи позицію сторін, що викладена в письмовому вигляді, зокрема у відзивах та поясненнях.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: висновками експертів. Відповідно до ст. 72 ЦПК України експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи. Відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи. Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. Як вбачається з матеріалів справи, позовні вимоги обґрунтовані тим, що 05.03.2019 Головним управлінням Держгеокадастру у Київській області проведено перевірку дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки, яка розташована по АДРЕСА_3 (кадастровий номер :75:079:0001), про що складено Акт № 108-ДК/94/11П/09/01, за результатами якої встановлено, що: на вказаній земельній ділянці побудовано будівлю невизначеного призначення, яка відповідно до візуального огляду на момент проведення перевірки має 6 поверхів (виконання будівельних робіт продовжується); земельна ділянка по АДРЕСА_3 за функціональним зонуванням відноситься до території житлової садибної забудови (існуючі); згідно з п. 3.19 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». Забудова цих районів не повинна перевищувати 4-х поверхів; відповідно до п. 6.1.31. ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» зони садибної забудови можуть формуватись окремими чи зблокованими житловими будинками з присадибними ділянками. Поверховість будинків в межах територій садибної забудови не може перевищувати трьох поверхів без урахування мансарди. Розміщення в кварталах садибної забудови багатоквартирних (секційних) будинків не допускається; враховуючи викладене, земельна ділянка з кадастровим номером :75:079:0001 використовується з порушеннями вимог п. а) ч. 1 ст. 91 Земельного кодексу України, а саме використання земельної ділянки не за цільовими призначенням. На підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 74 від 07.03.2019 було вирішено скасувати реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт № КВ 47 на об`єкт:«Будівництво житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення» по АДРЕСА_3 . Відповідно до Акту перевірки від 03.01.2020, вбачається, що під час виїзду 19.12.2019 на вул. Василя Алєксухіна, 24 у Святошинському районі м. Києва, у присутності співробітників слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві та представника замовника будівництва ОСОБА_2 , ОСОБА_4 встановлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером :75:079:0001, виконуються будівельні роботи із будівництва багатоквартирного житлового будинку, без документа, що дає право на виконання будівельних робіт. Крім того, не враховані умови оточуючого середовища в частині дотримання санітарних, протипожежних розривів та відстаней від оточуючих будівель та споруд, а саме відстань від будинку, який зведено, до межі земельних ділянок садибних будинків менша 15 метрів. Також, встановлено, що виконано будівельні роботи на рівні шостого поверху, на земельній ділянці, яка належить до житлової (садибної) забудови. Поверховість будинків в межах садибної забудови не може перевищувати 3-х поверхів без урахування мансарди. Таким чином, сторона позивача вважає, що будівництво спірного об`єкту є самочинним. Згідно п. 5 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 № 6 «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)», розглядаючи зазначені позови відповідно до вимог вказаної норми та положень частини сьомої статті 376 ЦК, суди мають встановлювати, чи було видано особі, яка здійснила самочинне будівництво, припис про усунення порушень, чи можлива перебудова об"єкту та чи відмовляється особа, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 31 жовтня 2018 року у справі№ 725/5630/15-ц зазначила, що юридичними фактами, які складають правову підставу знесення самочинного будівництва, є: - істотне відхилення від проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб; - неможливість проведення перебудови або відмова особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, від її проведення. При вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, необхідно з"ясовувати, зокрема, як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо. У постанові Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 361/765/16-ц зазначено, що на спростування вимог позивача про знесення самочинного будівництва відповідач також зобов`язаний надати докази про можливість перебудови самочинного будівництва. Невстановлення обставини щодо можливості проведення перебудови об"єкта самочинного будівництва не може бути підставою для відмови у захисті порушених прав позивача. Таким чином, клопотання сторони позивача є обгрунтованим, оскільки заявлена позивачем до призначення експертиза стосується предмету розгляду заявленого спору, а тому підлягає задоволенню. Щодо визначення установи її проведення, то враховуючи ст. 103 ЦПК України та письмові доводи учасників процесу, суд вважає її проведення доручити експертам Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз. Оплату за проведення такої експертизи у справі покласти на позивачів, які заявили про призначення такої екпертизи. Провадженні у справі зупинити до проведення такої експертизи. На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 57, 60, 72, 76, 103, 143, 202 189, 196-198 ЦПК України, суд п о с т а н о в и в : Клопотання представника позивача про залишення позову в частині вимог до ОСОБА_3 без розгляду та призначення судової будівельно-технічної експертизи в зазначеній справі, задовольнити. Позовні вимоги Органу самоорганізації населення «Квартальний комітет «Авіатор», ОСОБА_1 в частині вимог до ОСОБА_3 про зобов`язання осіб, які здійснюють самочинне будівництво, знести самочинну забудову - залишити без розгляду. Призначити у зазначеній цивільній справі судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання: 1) Чи відповідає побудований об`єкт «Будівництво житлового будинку з вбудованими приміщеннями на АДРЕСА_3 » та виконані на об`єкті будівельні роботи вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва та вимогам Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності?

2) Чи є технічна можливість перебудови об`єкту «Будівництво житлового будинку з вбудованими приміщеннями на АДРЕСА_3 » до відповідності вимогам Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, ДБН та стандартів без його знесення?

3) Чи є суттєвими виявленні порушення в процесі будівництва об`єкту «Будівництво житлового будинку з вбудованими приміщеннями на АДРЕСА_3 », тобто такими, що не дозволяють експлуатувати будинок (споруду); або такими, що створюють загрозу майну, життю та здоров"ю третіх осіб; або такими, що не можуть бути усунені в інший спосіб, аніж знесення?

Проведення судової будівельно-технічної експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Попередити експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків. Роз`яснити сторонам, що відповідно до положень ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Провадження по справі зупинити до отримання висновку судової будівельно-технічної експертизи. Оплату за проведення судової будівельно-технічної експертизи покласти на позивачів Органу самоорганізації населення «Квартальний комітет «Авіатор» (м. Київ, вул. Пантелькіна, буд. 9а), ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ). Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Повний текст ухвали суду складений 21.04.2021 року.

Суддя Коваль О.А.