КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №759/7039/19 Головуючий у І інстанції П'ятничук І.В.
Провадження №22-ц/824/3706/2021 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2021 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 07 грудня 2020 року про виправлення описки у справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Служба у справах дітей Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною батька, баби та діда, які проживають окремо від неї,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 19 листопада 2020 року було задоволено частково позовні вимоги ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Служба у справах дітей Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною батька, баби та діда, які проживають окремо від неї.

Судом було виявлено описку в резолютивній частині рішення, а саме в четвертому абзаці допущена описка, помилково зазначено «ОСОБА_2», замість правильного «ОСОБА_3 та ОСОБА_4».

Ухвалою Святошинського районного суду від 07 грудня 2020 року вказана описка була виправлена.

Відповідачка ОСОБА_1 оскаржила ухвалу суду про виправлення описки в апеляційному порядку. В доводах апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не здійснено виправлення описки в абзаці четвертому резолютивної частини рішення Святошинського районного суду м.Києва від 19 листопада 2020 року, наприклад з імені та дати народження ОСОБА_2 на ім'я та дату народження одного із позивачів - ОСОБА_4 або ОСОБА_3, а викладено абзац четвертий резолютивної частини рішення в іншій редакції, що призвело до зміни змісту судового рішення.

Суд першої інстанції своєю ухвалою про виправлення описки, фактично прийняв нове рішення стосовно позовних вимог позивача баби ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 та позивача діда ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2

Просить ухвалу суду скасувати.

Представник позивачів - адвокат Дорога А.Ю. подала відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 Вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, оскільки в мотивувальній частині рішення чітко вказано (абз. 3 передостанньої сторінки рішення), що «суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позову щодо встановлення в судовому порядку способу та графіку участі батька, діда та баби у вихованні та спілкуванні».

Крім того, в резолютивній частині рішення зобов'язано ОСОБА_1 не перешкоджати ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з сином та онуком ОСОБА_5

В резолютивній частині в абз. 4 зазначено «встановити порядок участі батька ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з онуком... за наступним графіком: ....»

Тобто, фактично зміст даного речення вказує на те, що саме в цій частині йдеться мова про спілкування з онуком.

Онуком є ОСОБА_5 тільки для позивачів бабусі та дідуся. Інших осіб, для яких ОСОБА_5 є онуком у справі немає.

Порядок спілкування самого ОСОБА_2, батька дитини визначено вище.

Таким чином, судом здійснено виправлення з батька на дідусю та бабусю, для яких ОСОБА_5 є онуком.

Отже, зміст даного речення не втратив свого першочергового змісту. А отже, судом вірно здійснено виправлення даної неточності без порушень законодавства.

Таким чином, очевидно, що ухвала від 07 грудня 2020 року, якою виправлено описку є цілком законною та такою, що жодним чином не змінює рішення суду.

Просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення сторін та їх представників, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав

Згідно зі ст. 269 ЦПК Українисуд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. 2. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Суд першої інстанції виявив описку у резолютивній частині рішення і керуючись ч.1 ст. 269 ЦПК України виправив її.

Колегія суддів не погоджується із доводами апеляційної скарги щодо того, що виправши описку, суд змінив рішення по суті.

Так, із вступної, описової та мотивувальної частини рішення суду вбачається, що розглядались позови як ОСОБА_2, щодо участі у вихованні його сина ОСОБА_5, так і позов ОСОБА_4 та ОСОБА_3 щодо участі у вихованні онука ОСОБА_5. Тобто ОСОБА_2 є батьком дитини, а ОСОБА_4 та ОСОБА_3 - дід та баба дитини.

В мотивувальній частині рішення суд зазначив: «З урахуванням наведеного, суд вважає за доцільне визначити дні спілкування дитини з батьком наступним графіком: щосереди з 17 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв.; ІІ та IV субота з 10 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв.; два тижні влітку; половина зимових канікул; бабою і дідом за наступним графіком: І-ІІІ субота з 10 год. 00 хв. до 15 год. 00 хв.; половина осінніх канікул; щороку з першого серпня по п'ятнадцятого серпня.»

В резолютивній частині рішення зобов'язано ОСОБА_1 не перешкоджати ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з сином та онуком ОСОБА_5

В резолютивній частині в абз. 4 зазначено «встановити порядок участі батька ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з онуком... за наступним графіком: ....»

Тобто, фактично зміст даного речення вказує на те, що саме в цій частині йдеться мова про спілкування з онуком.

Онуком є ОСОБА_5 тільки для позивачів бабусі та дідуся. Інших осіб, для яких ОСОБА_5 є онуком у справі немає.

Порядок спілкування самого ОСОБА_2, батька дитини визначено вище.

Таким чином, судом здійснено виправлення з батька на дідусю та бабусю, для яких ОСОБА_5 є онуком.

Отже, дане речення не втратило свого першочергового змісту. А отже, судом вірно здійснено виправлення даної неточності без порушень законодавства.

Та обставина, що суд виправляючи описку, не зазначив, що в абзаці четвертому резолютивної частини виправити «ОСОБА_2» на ОСОБА_4 та ОСОБА_3», а зазначив, що вважати правильним та читати абзац четвертий в наступній редакції: «Встановити порядок участі баби ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 та діда ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 у вихованні та спілкуванні з онуком ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 за наступним графіком:

-І-ІІІ субота з 10 год. 00 хв. до 15 год. 00 хв.;

-половина осінніх канікул; щороку з першого серпня по п'ятнадцятого серпня.»

не свідчить про зміну судом змісту рішення, оскільки суд мотивував, що саме підлягало виправленню у вказаному абзаці. Однак суд виклав зміст цього абзацу у повному обсязі без внесення виправлень в нього саме для зручності сприйняття і розуміння судового рішення.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладені норми права та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що ухвала суду першої інстанції була постановлена з дотриманням норм процесуального права, а тому не підлягає скасуванню судом апеляційної інстанції з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, таким чином апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 07 грудня 2020 року про виправлення описки у рішенні Святошинського районного суду м.Києва від 19 листопада 2020 року у даній справі залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення в порядку та з підстав, що визначені ст. 389 ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 20 квітня 2021 року.

Суддя-доповідач

Судді: