справа № 753/473/19
провадження № 22-ц/824/6694/2021
головуючий у суді І інстанції Колесник О.М.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

за участю секретаря судового засідання - Костецької М.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 липня 2020 року про призначення експертизи у справі за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного нажитого майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2019 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про поділ спільного нажитого майна подружжя.

В ході розгляду справи у суді першої інстанції позивачем було заявлене клопотання про призначення по даній справі судової будівельно-технічної експертизи з метою визначення відсотку будівельної готовності незданого в експлуатацію садового будинку, а також можливості поділу об`єкта незавершеного будівництва і доведення до кінця будівництва окремо виділених частин житлового будинку співвласниками.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 02 липня 2020 року клопотання задоволено.

Призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу і на вирішення експертів поставлено наступні питання:

1. Який ступінь будівельної готовності незавершеного будівництва об`єкта: садового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 210, 3, до складу якого входить:

А) 1 поверх (118,9 кв.м): Б) 2 поверх (91,4 кв. м):

1) передпокій - 5,8 кв.м; 7) коридор - 15,5 кв. м;

2)гараж - 37,0 кв. м.; 8) ванна - 6,4 кв.м;

3) кухня-вітальня - 47,3 кв. м; 9) кімната - 15,1 кв.м;

4) коридор - 10,8 кв.м; 10) кімната - 21,6 кв.м;

5) санвузол - 5,7 кв.м; 11) кімната - 23,5 кв.м;

6) котельня - 12,3 кв.м; 12) гардеробна - 9,3 кв.м?

Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва розділити (виділити частки в натурі) відповідно до часток співвласників ( ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ) по 1/2 частині кожному об`єкт нерухомого майна:садовий будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 210, 3, до складу якого входить:

А) 1 поверх (118,9 кв.м): Б) 2 поверх (91,4 кв. м):

1) передпокій - 5,8 кв.м; 7) коридор - 15,5 кв. м;

2)гараж - 37,0 кв. м; 8) ванна - 6,4 кв.м;

3) кухня-вітальня - 47,3 кв. м.; 9) кімната - 15,1 кв.м;

4) коридор - 10,8 кв.м; 10) кімната - 21,6 кв.м;

5) санвузол - 5,7 кв.м; 11) кімната - 23,5 кв.м;

6) котельня - 12,3 кв.м; 12) гардеробна - 9,3 кв.м?

Якіє варіанти розподілу (виділення частки в натурі) можливо визначити відповідно до часток співвласників ( ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ) по 1/2 частині кожному об`єкт нерухомого майна:садовий будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 210, 3, до складу якого входить:

А) 1 поверх (118,9 кв.м): Б) 2 поверх (91,4 кв. м):

1) передпокій - 5,8 кв.м; 7) коридор - 15,5 кв. м;

2)гараж - 37,0 кв. м.; 8) ванна - 6,4 кв.м;

3) кухня-вітальня - 47,3 кв. м.; 9) кімната - 15,1 кв.м;

4) коридор - 10,8 кв.м; 10) кімната - 21,6 кв.м;

5) санвузол - 5,7 кв.м; 11) кімната - 23,5 кв.м;

6) котельня - 12,3 кв.м; 12) гардеробна - 9,3 кв.м?

Проведення указаної експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, м. Київ, вул. Смоленська, буд. 6).

Експертів попереджено про кримінальну відповідальність за ст.384, 385 КК України.

Оплату за проведення судової будівельно-технічної експертизи покладено на позивача ОСОБА_2 .

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду з апеляційною скаргою, доводи якої зводяться до порушення судом норм процесуального права, зокрема питання про призначення судової експертизи було вирішене за відсутності належним чином уповноваженого представника відповідача та відповідача.

Зазначає, що про судове засідання, яке відбулось 02 липня 2020 року відповідачу не було відомо та копії клопотання про призначення експертизи на адресу відповідача не надходили.

Відзиву на апеляційну скаргу в порядку, передбаченому положеннями статті 360 ЦПК України, до суду апеляційної інстанції не надходило.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Шкуратовська А.В. підтримала апеляційну скаргу, посилаючись на викладені у ній доводи, просила скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 липня 2020 року та направити справу для подальшого розгляду до суду першої інстанції.

Позивач ОСОБА_2 та його представник - адвокат Коваленко Я.О. в судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечували, посилаючись на безпідставність її доводів, просили залишити ухвалу суду першої інстанції без змін. Зазначали, що відповідач та її представник були обізнані про розгляд в суді цієї справи, неодноразово подавали клопотання про відкладення розгляду справи, її представник був зокрема, обізнаний про відкладення розгляду справи на 01 квітня 2020 року та на 02 липня 2020 року, що підтверджено відповідно розпискою та електронною формою звернення громадян. Тому розгляд клопотання про призначення експертизи відбувся за відсутності відповідача та її представника, які були належним чином повідомлені про розгляд справи.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.

У відповідності до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Так, постановляючи ухвалу про призначення експертизи суд першої інстанції враховуючи заявлені позовні вимоги, виходив із того, що для вирішення спірних питань необхідні спеціальні знання.

Колегія суддів апеляційного суду із такими висновками погоджується з наступних підстав.

Як визначено у ст. 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває упровадженні, зокрема, суду.

Згідно ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Положеннями частини п`ятої статті 104 ЦПК України встановлено, що в ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Згідно з нормами ст.ст. 102, 106 ЦПК України, а також положень Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" висновок експерта є доказом в цивільному процесі. Він не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Відповідно до п.17 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12 червня 2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" роз`яснено, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів. При вирішенні питання про призначення експертизи суди повинні керуватися статтями 143 - 150 ЦПК України, Законом України від 25 лютого 1994 року N 4038-XII ("Про судову експертизу", Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 30 грудня 2004 року N 144/5), та враховувати роз`яснення, дані в постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" (зі змінами, внесеними постановою від 25 травня 1998 року № 15) з урахуванням особливостей правового регулювання захисту конкретних суб`єктивних прав.

Статтею 104 ЦПК України встановлені вимоги до змісту ухвали про призначення експертизи, згідно яких в ухвалі про призначення експертизи суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Звертаючись до суду із даним позовом, ОСОБА_2 просив з метою визначення відсотку будівельної готовності незданого в експлуатацію садового будинку, а також можливості поділу об`єкта незавершеного будівництва і доведення до кінця будівництва окремо виділених частин жилого будинку співвласниками призначити будівельно-технічну експертизу.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, як висновками експертів.

Оскільки для з`ясування обставин, на які посилається позивач в обґрунтування позову, необхідні спеціальні знання експертів, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про призначення у справі судової будівельно - технічної експертизи.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач посилається лише на те, що вирішення питання про призначення експертизи відбулося без участі сторони відповідача.

Однак, відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Отже кожна сторона самостійно обирає право на вчинення чи невчинення процесуальних дій та несе ризик настання наслідків, що випливають з таких дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Як убачається із матеріалів справи, сторона відповідача була повідомлена судом про розгляд справи та була обізнана про дату та час судових засідань, зокрема про засідання, на якому вирішувалось питання щодо призначення експертизи, що підтверджено електронною формою звернення (а.с.91). Таким чином, сама лише неявка відповідача в судове засідання не є перешкодою для вирішення питання про призначення експертизи.

Крім того, у доводах апеляційної скарги не зазначено у чому саме полягає незаконність ухвали суду першої інстанції, відповідач не наводить свої обґрунтовані заперечення щодо поставлених експерту в ухвалі про призначення експертизи питань, не наводить перелік питань, що мали б бути поставлені, а також не указує підстави з посиланням на норми права, за яких проведення експертизи є неможливим.

Так, згідно ч. 2 статті 376 ЦПК України, порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Таким чином, доводи апеляційної скарги правильність висновків суду не спростовують та не впливають на законність ухвали суду.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 липня 2020 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повне судове рішення складено 22 квітня 2021 року.

Головуючий Т.О. Писана

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба