Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/8709/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2021 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Позарецької С.М.,

при секретарі Осадчій А.Ю.,

за участю представника

позивача адвоката Хоміка С.Г.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту не проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Придніпровського районного суду м.Черкаси з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту непроживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Свої позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина на майно, а саме: земельну ділянку у садівничому товаристві «Труд». Заповіт батько не залишив. Зі спадкоємців першої черги за законом на день смерті батька, відповідно до ст. 1261 ЦК України, були 3 (три) особи: позивач, відповідач по справі, яка є його рідною сестрою ОСОБА_2 , та їх мати ОСОБА_4 (дружина померлого).

Заяви про прийняття спадщини після смерті батька до нотаріальної контори ніхто не подавав і спадкова справа не відкривалася. Між тим, позивач та його мати - ОСОБА_4 спадщину після смерті батька прийняли, так як на день його смерті проживали та були разом зареєстровані у квартирі АДРЕСА_1 .

Тож, зазначає, що відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України він не заявив про відмову від неї.

Крім того, вказав, що ОСОБА_4 , яка є його та відповідача ОСОБА_2 матір`ю, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідно до довідки Черкаської міської ради на день смерті батька у квартирі була зареєстрованою також і відповідач. Однак у квартирі вона була лише зареєстрованою, але не проживала у ній з 2006 року.

Зауважив, що частина 3 статті 1268 ЦК України передбачає, що вважається таким, що прийняв спадщину спадкоємець, який постійно проживав на час відкриття спадщини із спадкодавцем. Тож, так як відповідач була лише зареєстрованою у квартирі, але на час смерті батька не проживала в ній, вважає, що вона спадщину після його смерті не прийняла. Таким чином, зважаючи на викладене вище, просить, постановити рішення, яким встановити факт, що ОСОБА_5 не проживала постійно разом з ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.12.2020, суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька Світлана Михайлівна, у результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначена для розгляду судової справи №711/8709/20.

Ухвалою суду від 21.01.2021 позовну заяву прийнято, відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду у відкритому засіданні за правилами загального позовного провадження. Заперечень щодо такого порядку розгляду справи сторони не надали. Крім того, сторонам встановлено строк для подачі заяв по суті справи. Відзив на позов не подано.

Позивач ОСОБА_1 у підготовче судове засідання не з`явився, судом повідомлявся про місце, день та час розгляду справи у встановленому законом порядку.

Представник позивача, адвокат Хомік С.Г. у підготовчому судовому засіданні повідомив, що підстав для отримання постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії немає. Відповідач ОСОБА_2 лише зареєстрована у квартирі АДРЕСА_2 , але не проживала в ній. Позивач не звертався до нотаріуса із заявою після смерті у 2010 році свого батька ОСОБА_3 про прийняття спадщини. Дружина померлого ОСОБА_3 ОСОБА_4 фактично прийняла спадщину, але свідоцтва про право на спадщину за законом не отримувала, право власності на нерухоме майно не зареєстровано за нею. Спадкову справу після смерті ОСОБА_3 - не заведено.

Зауважив також, що підстав для витребування інформації щодо наявності спадкової справи після смерті ОСОБА_4 немає, так як це не стосується розгляду справи.

Також представник позивача вказав, що в даному випадку мова не йде про спір щодо права, а мова йде про необхідність встановлення юридичного факту.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явилася, судом повідомлялася про місце, день та час розгляду справи у встановленому законом порядку. 22.02.2021 року судом отримано, засобами електронного сервісу, її листа, з якого вбачається, що вона обізнана про суть справи, розгляд якої здійснюється судом. Вказала, що з 2006 року вона постійно проживає в Італії, отримала громадянство. Своє прізвище - ОСОБА_6 змінила на дівоче ОСОБА_7 . На спадщину не претендує, просить позов ОСОБА_1 задовольнити, розгляд справи проводити без її участі.

Разом з тим, 16.03.2021 року, засобами електронного сервісу суду, отримано заяву ОСОБА_2 з додатками, зі змісту якої випливає підтвердження її позиції, викладеної раніше у листі від 22.02.2021 року. Крім того, додала письмові докази, в т.ч. з перекладом на українську мову, на підтвердження обставин, про які нею вказано (копія паспорта громадянки Республіки Італія № НОМЕР_1 від 11.04.2019 року, рішення про надання громадянства зі зміною прізвища від 23.01.2008 року, копію довідки консула про підтвердження її особи від 05.04.2007 року).

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що справа не підлягає до розгляду Придніпровським районним судом м. Черкаси за таких підстав:

згідно із вимогами ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Судом здійснено запит до Відділу реєстрації місця проживання Управління державної реєстрації Черкаської міської ради щодо доступу до персональних даних відносно відповідача ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . 21.01.2021 року до суду надійшла відповідь Відділу реєстрації місця проживання Управління державної реєстрації Черкаської міської ради, датована 19.01.2021 року, з якої вбачається, що відповідач ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 з 14.12.2011 року.

Крім того, зазначена інформація підтверджується даними Свідоцтва про встановлення особи ОСОБА_9 , виданого 05.04.2007 року Генеральним консульством України у Мілані, зареєстрованим у реєстрі за № 1281н. Також ці обставини нею самою не заперечуються, як вбачається із її заяви від 16.03.2021 року.

Місцем проживання відповідача на даний час є комуна Перло (Італія), що підтверджується даними її паспорта № НОМЕР_1 .

На виконання ухвали суду від 02.03.2021 року, Друга Черкаська державна нотаріальна контора надіслала Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру від 17.03.2021 року за № 63964857 та відповідь від 17.03.2021р. №749/01-16, згідно з якими встановлено, що спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не заводилась.

Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України позивач викладає свої вимоги щодо предмета позову та їх обґрунтування. Предмет позову - це конкретна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, заявлена через суд. Підстава позову - це юридичні факти (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача.

Предметом позову ОСОБА_1 визначив вимогу про встановлення факту непроживання ОСОБА_2 із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Процесуальним законодавством передбачено наступні види підсудності: загальна (стаття 27 ЦПК України), альтернативна (стаття 28 ЦПК України), підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами (стаття 29 ЦПК України) та виключна (стаття 30 ЦПК України).

Відповідно до вимог ч.1 ст. 30 ЦПК України, якою регулюються вимоги виключної підсудності, позови, що виникають із приводу нерухомого майна або основної його частини, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Варто зазначити, що у матеріалах справи наявний Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 633647, виданий Чапаєвською сільською радою Золотоніського району 21.02.2007 року, зареєстрований у Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №14. Із вказаного Державного акту встановлено, що на підставі рішення Чапаєвської сільської ради від 30.05.1995 року №2/22, ОСОБА_3 є власником земельної ділянки, для ведення садівництва, площею 0,0512 га розташованої у с/т «Труд» Чапаєвської сільської ради Золотоніського району (Черкаська область).

Таким чином, судом встановлено, що підстави для визначення підсудності даної справи за Придніпровським районним судом м. Черкаси відсутні, враховуючи норми ч. 1 ст. 30 ЦПК України, оскільки спадкове нерухоме майно, знаходиться у с. Благодатне (до зміни назви Чапаєвка) Золотоніського району, Черкаської області і метою встановлення юридичного факту для позивача є саме оформлення спадкових прав на це майно.

Отже, саме за встановленими під час підготовчого судового засідання обставинами, які суттєво впливають на питання визначення підсудності по справі, суд приходить до висновку про те, що дана цивільна справа повинна бути передана до належного суду, а саме Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області, тобто для розгляду за місцезнаходженням нерухомого майна, відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України.

При цьому, судом враховані висновки, що викладені у постанові ВП ВС від 16.02.2021р. у справі №911/2390/18. Зокрема, Велика Палата Верховного Суду вважає, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» у частині третій статті 30 ГПК України (в даному випадку ст. 30 ЦПК) необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Отже, за правилами чинного ЦПК України виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

При цьому, судом не вирішується питання про те, чи належний спосіб захисту обрано позивачем по даній справі, враховуючи, що подана позовна заява відповідно до ст.ст. 4, 175 ЦПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення (ч. 3 ст. 31 ЦПК України).

Крім того, таке рішення суду повністю відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про те, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Так, у справі «Сокуренко і Стригун проти України» Європейський Суд з прав людини висловив міркування у пункті 24 про те, що як було встановлено фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Отже, відповідність вимозі «суд встановлений законом» передбачає існування та дотримання таких передумов: законодавча основа створення та функціонування суду; діяльність суду на підставі та відповідно до норм закону; реалізація судом визначених законом повноважень у спосіб, передбачений законом, тобто з дотриманням процесуальних правил.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 27, 28, 30-32, 187 ч.9, 353, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту не проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, - передати за підсудністю до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області (вул. Шевченка, 76, м.Золотоноша).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом 15-ти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Під часдії карантину,встановленого КабінетомМіністрів Україниз метоюзапобігання поширеннюкоронавірусної хвороби(COVID-19),суд зазаявою учасниківсправи таосіб,які небрали участіу справі,якщо судвирішив питанняпро їхніправа,інтереси та(або)обов`язки (уразі наявностіу нихправа навчинення відповіднихпроцесуальних дій,передбачених цимКодексом),поновлює процесуальністроки,встановлені нормамицього Кодексу,якщо визнаєпричини їхпропуску поважнимиі такими, що зумовленіобмеженнями,впровадженими узв`язку зкарантином.Суд можепоновити відповіднийстрок якдо,так іпісля йогозакінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повний текст ухвали складено 07 квітня 2021 року.

Головуючий: С. М. Позарецька