Справа № 234/2391/21
Провадження № 2/234/2152/21
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2021 року м. Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області у складі судді Михальченко А.О.

секретар судового засідання Каліберда А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу №234/2391/21 за позовом

ОСОБА_1

до

ОСОБА_2 , яка діє в своїх та інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4

Третя особа, яка не заявила самостійних вимог

Орган опіки та піклування виконавчого комітету Краматорської міської ради

про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

19.02.2021 ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, який мотивував тим, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.10.2020 він є власником будинку АДРЕСА_1 . У належному йому будинку окрім нього також зареєстровані - ОСОБА_2 , яка є його донькою, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які є його онуками, і які у належному їй будинку не мешкають більш ніж один рік, а саме з 2016 року. Враховуючи викладене просив суд визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим будинком.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 16.03.2021 року по справі відкрите спрощене позовне провадження та відповідачу надано строк для подання відзиву на позов.

Відповідач своїм процесуальним правом не скористався та відзив на позов не подав.

У судове засідання позивач не з`явився, надав суду заяву про проведення судового розгляду без його участі. На задоволенні позовних вимог наполягає.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, але надала заяву у якій позовні вимоги визнала у повному обсязі та зазначила, що дійсно не мешкає у будинку батька. Фактична адреса її проживання разом із дітьми: АДРЕСА_2 .

Представник третьої особи до суду не з`явився. Про час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином. Будь-яких заяв не надав.

Приписами ч.1 ст.223 ЦПК України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Враховуючи викладене суд вважає за можливе розглянути справу без участі учасників справи, так як про дату, час і місце розгляду справи їх було повідомлено належним чином.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.10. ОСОБА_1 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 .

Згідно довідки про склад сім`ї АДРЕСА_1 , зареєстровано чотири особи, у тому числі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Статтею 401 Цивільного кодексу України передбачено, що право користування чужим майном (сервітут) може бути встановлене щодо земельної ділянки, інших природних ресурсів (земельний сервітут) або іншого нерухомого майна для задоволення потреб інших осіб, які не можуть бути задоволені іншим способом.

Відповідно до ч. 1 ст.405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

Конституційний суд України у своєму рішенні №5-рп/99 від 03.06.1999р. у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» зазначив, що ЖК України, визнаючи гарантії права громадян на житло, встановлює права і обов`язки наймача жилого приміщення та членів його сім`ї, які проживають разом з ним, за договором найму, обов`язковим елементом якого є плата за користування житлом та за комунальні послуги. Частина друга статті 64 цього Кодексу передбачає, що до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Аналогічні положення щодо членів сім`ї власника будинку (квартири) містить частина четверта статті 156 Кодексу.

Таким чином, законодавець не встановив вичерпного переліку осіб, які належать до кола членів сім`ї наймача, але визначив критерії, за якими осіб, не пов`язаних шлюбними або родинними стосунками, віднесено до них.

Відтак суд вважає, що відповідачі по справі є членами сім`ї позивача за кровним спорідненням.

Отже, виходячи з приписів ч.1 ст.405 ЦК України у відповідачів виникло право користування житловим будинком АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_1 , з тих підстав, що вони є членами його сім`ї. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 постійно проживали з позивачем до серпня 2017.

Відповідно до частини другої статті 18 Закону України «Про охорону дитинства» діти - члени сім`ї наймача або власника житлового приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем.

Частиною 2 ст.406 ЦК України встановлено, що сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.

Спеціальною підставою припинення права членів сім`ї власника житла на користування цим житлом відповідно до ч.2 ст.405 ЦК України є відсутність члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження того факту, що між сторонами була досягнута домовленість про встановлення інших умов втрати відповідачами права на проживання у будинку позивача, а ні ж його відсутність без поважних причин понад один рік.

З акту від 16.02.2021і суд вбачає, що відповідачі зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 , але не проживає у ньому з серпня 2017 року, тобто понад один рік. Вказані обставини також визнані відповідачем - ОСОБА_2 .

Таким чином, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 405, 406 ЦК України, ст. ст. 4, 10, 12, 76, 141, 263-265, 280-281 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такими, що втратили право користування жилим будинком АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд Донецької області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення складений суддею 19.04.2021.

Суддя Краматорського міського суду А. О. Михальченко