КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа № 761/1759/20 Головуючий у 1 інстанції: Савицький О.А.
провадження №22-ц/824/5070/2021 Головуючий суддя: Олійник В.І.
У Х В А Л А

21 квітня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії судів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді: Олійника В.І.,

суддів: Музичко С.Г., Болотова Є.В.,

розглянувши без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про відвід судді Олійника Василя Івановича у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 05 лютого 2021 року у справі за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів в порядку ст. 625 ЦК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 березня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 05 лютого 2021 року у справі за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення коштів в порядку ст. 625 ЦК України залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків, зазначених у даній ухвалі суду.

20 квітня 2021 року на адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Олійника В.І., яку обґрунтовує тим, що згідно засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду розподіл судових справ шляхом передачі справи (матеріалів) раніше визначеному в судовій справі судді-доповідачу передаються, якщо справа знаходиться на перегляді в апеляційній інстанції (п.4.1., 4.2. Засад). Вказує, що справа в апеляційному суді на перегляді не знаходилась.

Як зазначає ОСОБА_1 у своїй заяві, вона подала апеляційну скаргу на ухвалу про відмову у забезпеченні позову, тобто на ухвалу, яка не перешкоджає подальшому розгляду справи і справи в апеляційному суді не було.

Пізніше, вона повторно подала заяву про забезпечення позову, їй повторно відмовили і вона повторно подала апеляційну скаргу.

Вказує, що згідно п.3.2. Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду такі заяви роз приділяються у загальному порядку.

ОСОБА_1 зазначає, що справа надійшла в самий останній час і саме в цей момент всі заяви, клопотання передаються судді-доповідачу (п.4.1. Засад).

Тому, просить відвести суддю Київського апеляційного суду Олійника В.І. від розгляду справи та повторної апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи заявленого відводу судді Олійника В.І., колегія суддів приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з частинами другою та третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

В своїй заяві про відвід ОСОБА_1 посилається на те, що суддя Олійник В.І. не може брати участь у розгляді даної цивільної справи, оскільки було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

В Київському апеляційному суді використовується Автоматизована система електронного документообігу «Апеляція». Засади використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду (затверджені рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду №7 від 02 жовтня 2018 року) розроблені відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Цивільного процесуального кодексу України, Кримінально-процесуального кодексу України 1960 року, Кримінального процесуального кодексу України 2012 року, Кодексу України про адміністративні правопорушення та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами).

Цими засадами визначаються особливості розподілу справ між суддями, порядок формування колегій суддів, підстави для повторного автоматизованого розподілу справ та інші правила застосування Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно до п.1.1 Засад використання автоматизованої системи документообігу, автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється автоматизованою системою в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Справи, позовні заяви та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду (далі-судові справи), розподіляються між усіма суддями судової палати з розгляду цивільних справ, які мають на час розподілу повноваження на здійснення процесуальних дій, з урахуванням спеціалізації суддів, визначеної зборами суддів, та з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження (п.1.2 Засад).

Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами та доповненнями) визначено, що розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів. Підставою для запуску процедури автоматизованого розподілу судової справи є внесений до АСДС ЕД або ЕКПД відповідного документу, підписаний електронним цифровим підписом його автора. Ручний запуск процедури автоматизованого розподілу не допускається.

АСДС та інші підсистеми забезпечують, зокрема об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ за допомогою модуля автоматизованого розподілу в судах загальної юрисдикції між суддями з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ.

На час розгляду заяви про відвід Цивільним процесуальним Кодексом, зокрема статтею 33 ЦПК, встановлено порядок визначення складу суду, а саме: визначення судді, а в разі колегіального розгляду судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно - телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірності навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Пунктами 15.2 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону №2147- ХІІІ від 03 жовтня 2017 року визначено, що позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду в день надходження документів. Пункт 15.4 вказує на порядок визначення судді або колегії суддів (судді - доповідача) для розгляду конкретної справи як до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи так і після приведення зазначеного Положення у відповідність із цією редакцією Кодексу.

У пункті 4.1 частини 2 розділу ІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду №7 від 02 жовтня 2018 року, який передбачає розподіл судових справ шляхом передачі справи (матеріалів) раніше визначеному в судовій справі судді, судді-доповідачу, колегії суддів, вказано, що раніше визначеному в судовій справі судді, судді-доповідачу, колегії суддів передаються зокрема апеляційні скарги, що надійшли до суду в рамках однієї справи, після визначення судді-доповідача у цій судовій справі та до моменту закінчення її розгляду судом.

Так, згідно відомостей АСЕД «Апеляція» 15 лютого 2021 року на розгляд до Київського апеляційного суду надійшла цивільна справа №761/1759/20 (2-з/761/275/2021) за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення інфляційних втрат за прострочення виконання грошового зобов`язання та 3% річних, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 29 січня 2021 року (апеляційне провадження №22-ц/824/5070/2021).

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначений склад суду: суддя-доповідач Олійник В.І., судді: Болотов Є.В., Музичко С.Г.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 лютого 2021 року вказану апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 29 січня 2021 року було залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків, зазначених у даній ухвалі суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 березня 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 29 січня 2021 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 березня 2021 року справу було призначено до розгляду без повідомлення учасників справи.

Крім того, згідно відомостей автоматизованої системи документообігу суду 22 березня 2021 року до Київського апеляційного суду надійшли матеріали цивільної справи №761/1759/20 з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 05 лютого 2021 року.

Вказана апеляційна скарга у визначеному законом порядку була передана раніше визначеному складу суду: суддя-доповідач Олійник В.І., судді: Болотов Є.В., Музичко С.Г.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 березня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 05 лютого 2021 року залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків, зазначених у даній ухвалі суду.

Крім того, 05 квітня 2021 року до Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 вересня 2020 року та на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 02 березня 2021 року у справі №761/1759/20, яка також була передана раніше визначеному складу суду: суддя-доповідач Олійник В.І., судді: Болотов Є.В., Музичко С.Г.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 квітня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 вересня 2020 року та на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 02 березня 2021 року залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків, зазначених у даній ухвалі суду.

Постановою Київського апеляційного суду від 08 квітня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 29 січня 2021 року залишено без задоволення, а вказану ухвалу суду першої інстанції залишено без змін.

Як убачається з АСЕД «Апеляція», після закінчення апеляційного провадження матеріали оскарження ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 29 січня 2021 року у справі №761/1759/20 (2-з/761/275/2021) були повернуті до суду першої інстанції згідно з вимогами статті 387 ЦПК України.

Отже, визначення судді-доповідача Олійника В.І. було здійснено згідно засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду №7 від 02 жовтня 2018 року.

Вивчивши матеріали справи та встановивши зазначені обставини, колегія суддів приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу суддів, оскількині матеріали справи, ні заявлений відвід не містять інформації, яка б вказувала на те, що при визначенні судді - доповідача за поданою ОСОБА_1 апеляційною скаргою на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 05 лютого 2021 року у справі за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів в порядку ст. 625 ЦК Українибув порушений порядок визначення судді - доповідача для розгляду конкретної справи, що б давало підстави для задоволення відводу відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

Статтею 39 ЦПК України передбачено право учасника справи заявити відвід судді.

Згідно частин 2, 3 статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, тому відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України питання про відвід судді підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Враховуючи, що зупинення провадження у справі в даному випадку є правом суду, то вирішуючи дане питання суд дійшов висновку про недоцільність такого зупинення.

Враховуючи наведене, заявлений відвід судді Олійнику В.І. слід визнати необґрунтованим та передати заяву про відвід для визначення судді для її розгляду в порядку, передбаченому ч.1 ст.33 ЦПК України, без зупинення провадження у справі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.36, 39, 40, 252, 253 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Заявлений відвід судді Олійнику Василю Івановичу визнати необґрунтованим.

Заяву про відвід передати для визначення судді для її розгляду в порядку, передбаченому ч.1 ст.33 ЦПК України, без зупинення провадження у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями.

Головуючий:

Судді: