Єдиний унікальний номер: 379/235/21
Провадження № 2/379/379/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2021 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Музиченко О.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Бакал О.А.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача - адвоката Горбуненка В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Таращанської міської ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Таращанської міської ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її двоюрідна сестра ОСОБА_2 , 1930 року народження, яка на момент смерті проживала у АДРЕСА_1 . За життя двоюрідна сестра ОСОБА_2 проживала одиноко. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, в тому числі і на земельні ділянки на території Северинівської сільської ради Таращанського району Київської області, що належали їй на підставі державних актів серії ЯЖ №400839, серії ЯЖ №400840, серії ЯД №672222 та серії ЯД №672221 від 16.05.2007. Вона, як двоюрідна сестра покійної ОСОБА_2 , є спадкоємицею п`ятої черги за законом, звернулася до нотаріуса Федкевич Н.М. із заявою про прийняття спадщини. Листом № 43/01-16 від 17.03.2021 нотаріус роз`яснила, що нею було пропущено строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку із цим просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою суду від 24.03.2021 прийнято вищезазначену позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання (а.с. 25, 26).

Ухвалою суду від 13.04.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с.38, 39).

В судовому засіданні позивачка та її представник адвокат Горбуненко В.С. позов підтримали повністю. Представник позивача надав пояснення, аналогічні викладеному у позові, та додатково суду пояснив, що позивачка з об`єктивних причин не мала можливості своєчасно подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу, оскільки її невірно проконсультували і вказали на необхідність доведення факту родинних відносин з померлою двоюрідною сестрою перед тим, як приймати спадщину. Тому замість подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини позивачка їздила по архівних установах і збирала довідки. Потім вона в силу свого похилого віку і стану здоров`я стала потребувати допомоги і переїхала проживати до сина в м.Київ. Представник позивача акцентував увагу на тому, що позивачка була і є єдиною родичкою померлої ОСОБА_2 , після смерті останньої ніхто спадщину не прийняв, спадкова справа не заводилась. З огляду на це, а також враховуючи позицію відповідача щодо відсутності заперечень проти задоволення позову, що вказує на його фактичне визнання, просив позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Позивачка додатково суду пояснила, що ОСОБА_2 була її двоюрідною сестрою, вона залишилась єдиною родичкою померлої, сама займалась її похованням. Перед смертю сестра віддала їй документи на землю. Строк прийняття спадщини вона пропустила через те, що нотаріус сказала їй збирати довідки про родинні відносини, а потім вона захворіла і переїхала жити до сина у м.Київ. Просила задовольнити позов.

Відповідач Таращанська міська рада Київської області свого представника в судове засіданні не направила, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належно та завчасно згідно вимог чинного законодавства (а.с.41). 19.04.2021 до суду надійшла письмова заява від Таращанської міської ради Київської області за підписом міського голови Кривошеєва М.Ю. з проханням розглянути справу без участі представника міської ради; не заперечують проти задоволення позовних вимог (а.с. 42).

Відповідно до ч.1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ч.4 ст. 206 ЦПК).

Отже, подана відповідачем заява про відсутність заперечень проти задоволення позовних вимог враховується судом при прийнятті рішення.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши надані докази, судом встановлено наступні фактичні обставини та визначено зміст спірних правовідносин.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що вбачається зі свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , виданого 30.01.2012 виконавчим комітетом Северинівської сільської ради Таращанського району Київської області (а.с.13).

Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді земельних ділянок, що розташовані на території Северинівської сільської ради Таращанського району Київської області, з кадастровим номером :01:010:0025 площею 0,3812га (державний акт серії ЯД № 672222) та з кадастровий номер :01:010:0008 площею 0,0892га (державний акт серії ЯД № 672221) (а.с.20, 21).

Із долученого до позову роз`яснення від 17.03.2021 вих.№ 43/01-16 приватного нотаріуса Таращанського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Н.М. вбачається, що ОСОБА_1 звернулась щодо заведення спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 двоюрідної сестри ОСОБА_2 , однак їй було роз`яснено, що вказана нотаріальна дія не може бути вчинена у зв`язку з пропуском нею шестимісячного строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду за відповідним судовим рішенням (а.с.23).

Крім того, з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданої приватним нотаріусом Таращанського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Н.М. 17.03.2021, вбачається, що у Спадковому реєстрі інформація щодо відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - відсутня (а.с.22). Вказане свідчить про відсутність інших спадкоємців після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Судом встановлено, що позивачка мала тривалу хворобу, у зв`язку з чим була вимушена тривалий час /з березня 2012 року по 23.11.2019/ проживати у сина в АДРЕСА_2 , що вбачається зі складених головою правління ОСББ «Квітневий-6» М.Тевкун актів № 26/56 та № 23/11 від 23.11.2019 (а.с.18, 19) та підтверджується наданими позивачкою та її представником поясненнями, а відтак, не мала змоги вчасно подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу.

З наданих суду архівних довідок вбачається, що у 2012 році після смерті спадкодавиці ОСОБА_2 позивачка зверталась до архівних установ з метою отримання документального підтвердження їхніх родинних відносин (а.с.15-17).

Враховуючи предмет і підставу даного спору, керуючись принципом диспозитивності цивільного процесу, суд не вдається до аналізу достатності вказаних довідок для підтвердження родинних відносин позивачки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , однак приймає їх до уваги при вирішенні вказаного спору.

Вирішуючи даний спір, суд застосовує норми спадкового права Цивільного кодексу України та враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб ( спадкоємців).

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до ч.ч.1,2 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Аналізуючи надані суду докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачкою ОСОБА_1 доведено існування перешкод для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її двоюрідної сестри ОСОБА_2 протягом шестимісячного строку, визначеного ч.1 ст.1270 ЦК України, та наведені нею причини пропуску вказаного строку для прийняття спадщини є такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, а відтак, розцінює їх як поважні.

За положеннями статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Судом встановлено, що інші спадкоємці після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 відсутні, інформації щодо відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 у Спадковому реєстрі немає.

Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За положеннями статей 76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства, досліджених доказів, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

В зв`язку з тим, що позивач просить залишити за нею понесені судові витрати, суд, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у ст. 13 ЦПК України, не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно ст. 141 ЦПК України.

Керуючись статтями 1, 15, 19, 1216-1218, 1220, 1222, 1223, 1258-1265, 1268-1270, 1272 Цивільного кодексу України, статтями 3, 4, 12, 13, 19, 76-80, 81, 89, 95, 141, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Таращанської міської ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_3 , додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини

судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п. 3 розділу ХІІ Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повне судове рішення складено 23.04.2021.

Суддя Таращанського районного суду Київської області О. О. Музиченко