Справа № 754/1115/21
У Х В А Л А

Іменем України

22 квітня 2021 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши позовну заяву за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 01 лютого 2021 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Слід зауважити, що жодної адреси самою позивачкою в позовній заяві не вказано, у звязку з чим 02 лютого 2021 року на офіційному сайті Деснянського районного суду міста Києва було розмішене повідомлення пропостановлення ухвали про залишення даної позовної заяви без руху.

Крім того, як встановлено судом, відповідно до Довідки про реєстрацію місця проживання особи за відомостями відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Святошинської РДА № 14265904 від 18.02.2021 місцем реєстрації позивачкиє АДРЕСА_1 .

У зв"язку з чим копію ухвали про залишення позовної заяви без руху ОСОБА_1 від 01 лютого 2021 року було направлено позивачу 18 лютого 2021 року на адресу місця реєстрації відповідно до вказаної довідки.

20 квітня 2021 року на адресу суду повернулось повідомлення про невручення кореспонденції адресату, причина повернення: «за закінченням терміну зберігання».

Таким чином, у встановлений судом строк позивач ухвалу про залишення позовної заяви без руху не виконала, недоліки позовної заяви не усунула.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року було зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 тривалий час не цікавилася станом провадження в даній справі, у визначений судом строк ухвалу про залишення заяви без руху не виконала, недоліки позову не усунула, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

На підставі наведеного та керуючись ст.185, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя О.І. Гринчак