Ухвала

23 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 199/4585/18

провадження № 61-5734ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою приватного науково-виробничого підприємства фірма «Алтей» на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 14 серпня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 10 березня 2021 року у справі за позовом приватного науково-виробничого підприємства фірма «Алтей» до ОСОБА_1 про повернення в натурі безпідставно набутого майна,

ВСТАНОВИВ:

05 квітня 2021 року засобами поштового зв`язку приватне науково-виробниче підприємство фірма «Алтей» (далі - ПНВПФ «Алтей») подало касаційну скаргу на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 14 серпня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 10 березня 2021 року у справі № 199/4585/18.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

I. Щодо підстав касаційного оскарження

Пунктом 1 частини першої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Касаційна скарга не містить чіткого визначення підстав касаційного оскарження.

Визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції переглядаючи у касаційному порядку судові рішення перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (частина перша статті 400 ЦПК України), підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України), в окремих випадках непідтвердження підстав касаційного оскарження може мати наслідком закриття касаційного провадження (пункти 4, 5 частини першої статті 396 ЦПК України).

II. Щодо сплати судового збору

Заявником в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позов подано до суду у червні 2018 року.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час подання позову) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплати при поданні позовної заяви, в розмірі оспорюваної суми (стаття 4 Закону України «Про судовий збір»).

За змістом пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про витребування майна визначається його вартістю.

Заявник просить скасувати рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 14 серпня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 10 березня 2021 року, ухваливши при цьому нове рішення, яким повернути ПНВПФ «Алтей» в натурі нежитлове приміщення АДРЕСА_1 , отже судовий збір за подання касаційної скарги має бути розрахований виходячи із вартості вказаного спірного приміщення.

Судовий збір за подану ПНВПФ «Алтей» касаційну скаргу має бути розрахований за формулою: (Цп х 1,5%) х 200%, де Цп - вартість спірного нерухомого майна.

На час вирішення питання про відкриття касаційного провадження матеріали цивільної справи № 199/4585/18 в розпорядженні Верховного Суду відсутні. Касаційна скарга, додані до неї документи та оскаржені судові рішення відомостей про вартість спірного майна не містять.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Доводи заявника про те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір», є необґрунтованими оскільки позов ПНВПФ «Алтей» до ОСОБА_1 про повернення в натурі безпідставно набутого майна не є позовом про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Доводи заявника, про те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 6 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки його позов є позовом про відшкодування матеріальних збитків, завданих вчиненням кримінального правопорушення, нічим не підтверджені.

Крім того, ПНВПФ «Алтей» в цій же справі сплачувало судовий збір за подання до Верховного Суду касаційної скарги на ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 22 лютого 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 квітня2019 року.

Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Таким чином недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:

- надання судууточненої касаційної скарги із визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав). Копії уточненої касаційної скарги мають бути надані відповідно до кількості учасників справи;

- надання суду оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору із обґрунтуванням його розміру виходячи із роз`яснень викладених в цій ухвалі та вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір» або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У разі, якщо ціна позову (вартість спірного приміщення) не перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (567 500 грн) заявнику необхідно врахувати, що відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389

ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 389 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу приватного науково-виробничого підприємства фірма «Алтей» на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду

м. Дніпропетровська від 14 серпня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 10 березня 2021 року у цивільній справі № 199/4585/18 залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення приватному науково-виробничому підприємству фірма «Алтей» копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович