Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді Придачук О.А.

за участю секретаря судового засідання - Бомбушкар В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом

В С Т А Н О В И В :

Позивач, який на момент звернення до суду був неповнолітнім та в інтересах якого діяла ОСОБА_3 , звернувся до суду з вказаним позовом згідно з яким просить визнати за ним право власності в порядку спадкування на 13/24 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги мотивує тим, що 24.01.2007 року на підставі рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради № 7 квартиру за адресою АДРЕСА_1 передано у приватну спільну сумісну власність ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . Спадкоємцями померлого ОСОБА_4 за законом стали його син ОСОБА_1 та мати ОСОБА_6 , які успадкували по Ѕ частки з 1/3 частки померлого ОСОБА_4 на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , проте не оформили право власності на вказану спадщину. Після смерті ОСОБА_4 частка позивача у праві власності на вказану квартиру становила 1/6, а частка ОСОБА_6 1/2 (1/3 частки, яка їй належала та 1/6, яку вона успадкувала після смерті сина ОСОБА_4 ). ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 на випадок своєї смерті заповіла своєму внуку, ОСОБА_1 всю належну їй частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 , у тому числі частку, яку вона прийняла, але не оформила після смерті її сина ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 померла. Спадкоємцями померлої ОСОБА_6 стали її чоловік спадкоємець за законом ОСОБА_5 , розмір частки якого у праві власності на вказану квартиру становить 11/24 (1/3 частки, яка йому належала та 1/8 частки, яку він успадкував за законом після смерті дружини ОСОБА_6 ) та її внук спадкоємець за заповітом ОСОБА_1 , розмір частки якого становить 13/24 (1/6 частки, успадкована після смерті батька ОСОБА_4 і 3/8 частки, успадкованої після смерті баби ОСОБА_6 ). 01.12.2017 року ОСОБА_5 подарував ОСОБА_2 свою частку у праві власності розмірі 11/24. 04.12.2017 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Котлярової Л.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_4 та заявою про прийняття спадщини після смерті своєї бабусі ОСОБА_6 , проте нотаріус винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус мотивувала тим, що у свідоцтві про право власності на нерухоме майно, виданому виконавчим комітетом Ужгородської міської ради 24.01.2007 року співвласником зазначений ОСОБА_4 , а у витязі про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданому КП «Бюро технічної інвентаризації м. Ужгорода» Ужгородської міської ради співвласником зазначений ОСОБА_7 . З документів слідує, що у Реєстрі прав власності на нерухоме майно неправильно внесено ім`я по батькові ОСОБА_4 , оскільки замість « ОСОБА_8 » вказано « ОСОБА_9 ». Внаслідок допущеної помилки та відсутності процедури виправлення вказаної помилки, позивач позбавлений можливості оформити спадщину.

Сторонии в судове засідання не з"явилися хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та представника позивача .

В судовому засіданні , що відбулося 14.04.2021 року позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Дудурич І.В. позовні вимоги підтримали та просили задовольнити позов.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні, що відбулося 14.04.2021 року, позов визнав , оскільки частка квартири про яку ставиться вимога про визнання права власності в порядку спадкування не впливає на розмір його частки у праві власності на зазначену квартиру яка становить 11/24 частину.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.5 ст. 56 ЦПК України, у разі відкриття провадження за позовною заявою особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.

Згідно ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця).

Згідно ст. 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ст. 1221 Цивільного кодексу України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

В той же час, ч.1 ст. 1241 ЦК України передбачено, що малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Згідно ч. 1 ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ч.4 ст. 1268 ЦК України, малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Крім цього, Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» № 1952-IV від 28.08.2018 року та Постанова Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно» № 1141 від 26.10.2011 року передбачають внесення відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. В той же час, вказані нормативні акти не передбачають внесення змін до Реєстру прав власності на нерухоме майно, в якому містяться тільки архівні записи.

Як встановлено в ході розгляду справи, 24.01.2007 року на підставі рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради № 7 квартиру за адресою АДРЕСА_1 передано у приватну спільну сумісну власність ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 24.01.2007 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 19.11.2015 року.

Спадкоємцями померлого ОСОБА_4 за законом стали його син ОСОБА_1 та мати ОСОБА_6 , які успадкували по Ѕ частки з 1/3 частки, належної померлому ОСОБА_4 , на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказані особи прийняли спадщину ОСОБА_4 проте не оформили її.

Як встановлено судом, після смерті ОСОБА_4 частка ОСОБА_1 у праві власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , становила 1/6 частки, а частка ОСОБА_6 1/2 частки (1/3 частки, яка їй належала та 1/6 частки, яку вона успадкувала після смерті сина ОСОБА_4 ).

Як слідує із заповіту від 16.06.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Рак О.І. та зареєстровано в реєстрі за № 3028, ОСОБА_6 на випадок своєї смерті заповіла своєму внуку, ОСОБА_1 всю належну їй частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 , у тому числі частку, яку вона прийняла, але не оформила після смерті її сина ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 .

Майно ОСОБА_6 успадкували:

- її чоловік спадкоємець за законом ОСОБА_5 , розмір частки якого у праві власності на вказану квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , стала становити 11/24 частки (1/3 частки, яка йому належала та 1/8 частки, яку він успадкував за законом після смерті дружини ОСОБА_6 ),

- її внук спадкоємець за заповітом ОСОБА_1 , розмір частки якого стала у квартирі, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , становить 13/24 частки (1/6 частки успадкована після смерті батька ОСОБА_4 і 3/8 частки, успадкованої після смерті бабці ОСОБА_6 ).

Як встановлено, 01.12.2017 року ОСОБА_5 подарував ОСОБА_2 свою частку у праві власності на квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , у розмірі 11/24 частки, що підтверджується інформаційною довідкою з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 147487068 від 29.11.2018 року.

Судом встановлено, що 04.12.2017 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Котлярової Л.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_4 та заявою про прийняття спадщини після смерті своєї бабусі ОСОБА_6 , що підтверджується заявами про прийняття спадщини від 04.12.2017 року.

21.11.2018 року нотаріус Котляровою Л.В. відмовила ОСОБА_1 в оформленні спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.11.2018 року. Відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус Котлярова Л.В. мотивувала тим, що у свідоцтві про право власності на нерухоме майно, виданому виконавчим комітетом Ужгородської міської ради 24.01.2007 року співвласником зазначений ОСОБА_4 , а у витязі про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданому КП «Бюро технічної інвентаризації м. Ужгорода» Ужгородської міської ради співвласником зазначений ОСОБА_7 .

Як встановлено судом, до реєстру прав власності на нерухоме майно неправильно внесено ім`я ОСОБА_4 , оскільки замість по батькові « ОСОБА_8 » вказано по батькові « ОСОБА_9 ».

Відповідно до довідки № 11/02-14 від 14.04.2021 року виданої приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Котлярової Л.В., згідно спадкової справи № 21/2017 за померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 спадкоємцем за законом його майна є син - ОСОБА_1 .

Згідно з довідки № 12/02-14 від 14.04.2021 року виданої приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Котлярової Л.В., згідно спадкової справи № 27/2016 за померлою ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 спадкоємцем за заповітом є її внук - ОСОБА_1 . Спадкоємцем, передбаченим ст. 1241 ЦК України майна померлої є чоловік померлої ОСОБА_5 в 1/8 частки.

Відповідач в судовому засіданні 14.04.2021 року позов визнав та не заперечив , щодо його задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

А тому враховуючи, що позивач прийняв спадщину після смерті спадкодавців ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , однак через помилку в реєстрі права власності не може отримати у нотаріуса свідоцтво про право на спадщину, а також враховуючи визнання позову відповідачем, суд приходить до переконання, що позов є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 328, 1216,1268,1220, 1221-1223, 1241,1261,1226,1268 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 13, 18, 81, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на 13/24 частини квартири АДРЕСА_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , сплачений судовий збір в розмірі 2919,00 грн. (дві тисячі дев`ятсот дев`ятнадцять грн. 00 копійок).

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - невідомий; адреса місця проживання: АДРЕСА_3 ).

Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП невідомий, адреса місця проживання: АДРЕСА_4 ).

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.А. Придачук