Справа № 229/621/21
Провадження №2/229/378/2021
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2021 р. м.Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Панової Т.Л.

за участю секретаря

судового засідання Гаврилаш Д.А.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Дружківської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

позивачка звернулася до суду з зазначеним позовом і просила поновити їй строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , та визначити додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці.

Обґрунтовує вимоги таким.

Вона є матір`ю ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Остання є співвласником квартири АДРЕСА_1 , згідно договору міни квартир від 23.02.1999р, посвідченого приватним нотаріусом Редько Ю.А., зареєстрованого в реєстрі за № 119.

На при кінці 2021року вона звернулася до нотаріуса з проханням видати їй документи про спадщину (свідоцтво про право на спадщину за законом), але враховуючи, що з моменту смерті доньки сплинув 6-ти місячний термін і вона не була зареєстрована за однією адресою з померлою, їй було відмовлено у видачі документу.

Нею був пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме:

-вона є людиною похилого віку, часто хворіє та тривалий час до смерті доньки знаходилася поруч і тому вважала, що після її смерті вона автоматично прийняла спадщину і є повноправним господарем спадкового майна;

-вважала, що якщо є матір`ю померлої, має спільну власність і проживала разом з нею в АДРЕСА_2 , то вона вже фактично прийняла спадщину;

-вона не має юридичної освіти і тому у питаннях спадщини не усвідомлена;

-на той час у неї не було достатньо коштів, щоб належним чином оформити спадщину;

-вона не знала в який термін необхідно подавати відповідну заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Відмовлятися від прийняття спадщини не має наміру. На теперішній час спадкоємців, які б прийняли спадщину, чи звернулися з цього приводу до нотаріальної контори з відповідною заявою немає.

Ухвалою суду від 16 лютого 2021року відкрито провадження у даній справі, визначено розгляд справи проводити в загальному порядку позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі. (а.с.19 -20)

Ухвалою суду від 12 березня 2021року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.28)

В судовому засіданні позивачка підтримала свої вимоги і просить їх задовольнити з підстав, викладених в позові.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відзив на позов не подав, причини неявки не повідомив. (а.с.34)

Суд прийняв рішення про розгляд справи у відсутність представника відповідача.

Судом встановлені такі фактичні обставини.

Позивачка є матір`ю ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.11).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина у вигляді 1/6 частки квартири, яка розташована за адресою АДРЕСА_2 (а.с.14-15,25).

На момент смерті ОСОБА_2 була зареєстрована за адресою АДРЕСА_3 одна. (а.с.12 зв ст)

Позивач на момент смерті своєї доньки була зареєстрована і мешкала за іншою адресою, а саме АДРЕСА_2 . (а.с.12)

Як стверджує позивачка, донька фактично проживала разом з нею за адресою АДРЕСА_2 за місцем реєстрації не проживала, оскільки квартира на той час потребувала ремонту і в ній неможливо було мешкати.

Позивачка зверталася у січні 2021року до нотаріуса з усним зверненням щодо заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , на що отримала роз`яснення приватного нотаріуса В.М. Миросєді про небхідність звернення до суду з позовом, оскільки в установлений законом строк нею не було подано заяву про прийняття спадщини та на момент смерті ОСОБА_2 не були зареєстровані за однією й тією ж адресою з померлим. (а.с.13).

Після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (а.с.32-33).

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Частиною першою та третьою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно частини першої статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298 св 18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як вбачається з матеріалів справи, спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а із заявою про прийняття спадщини позивач звернувся до нотаріуса в січні 2021року, тобто понад 8 років після її смерті (а.с.9).

Обґрунтовуючи підстави позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивачка посилалась на те, що є людиною похилого віку, часто хворіє та тривалий час до смерті дочки знаходилась поруч; вважала, що фактично прийняла спадщину; не має юридичної освіти і тому у питаннях спадщини не усвідомлена; не було достатньо коштів, щоб належним чином оформити спадщину; не знала в який термін необхідно подавати відповідну заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Разом з тим, похилий вік, юридична необізнанність позивача не є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

У пункті 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 міститься роз`яснення, відповідно до якого судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини:

1) юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини;

2) необізнаність особи про наявність спадкового майна;

3) похилий вік;

4) непрацездатність;

5) незнання про існування заповіту;

6) встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину;

7) відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини;

8) несприятливі погодні умови.

Водночас, позивачка в судовому засіданні пояснила, що її чоловік ОСОБА_3 , батько померлої доньки ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після його смерті вона своєчасно прийняла спадщину шляхом подачі заяви до нотаріуса.

Такі обставини на думку суду свідчать про той факт, що позивачка все ж таки була обізнана щодо строків прийняття спадщини. Мала об`єктивну можливість звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті доньки, але не звернулася без поважних причин.

Суд не визнає поважності причин пропуску строку відсутність достатніх коштів у позивача, щоб належним чином оформити спадщину, оскільки така відсутність не доведена. Крім того, при зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, відповідно до діючого законодавства, ніяких оплат не проводиться. Здійснюється плата за вчинення нотаріальних дій. Приймаючи заяву від спадкоємця про прийняття спадщини, нотаріус не вчиняє нотаріальні дії.

Також суд не визнає поважності причин пропуску строку ствердження позивача , що вона разом зі спадкодавцем проживала за однією адресою АДРЕСА_2 і фактично прийняла спадщину.

В такому випадку зазначені обставини є підставою для звернення з позовом або заявою (в залежності від наявності або відсутності спору щодо спадкового майна) про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Отже, враховуючи тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, що становить більше восьми років, а також встановлені обставини, суд дійшов висновку про те, що позивачка не довела існування об`єктивних та непереборних перешкод для прийняття спадщини, а отже ним не доведено, що пропуск зазначеного строку відбувся з поважних причин.

З огляду на законодавство та усталену судову практику суд відхиляє аргументи позивача щодо поважності пропуску строку для прийняття спадщини, як неприйнятні.

Розглянувши доводи на обґрунтування позову та оцінивши докази подані позивачкою, суд вважає, що у позові слід відмовити.

Відповідно до частини другої ст. 141 ЦПК України сплачений позивачкою судовий збір у розмірі 908 грн не розподіляється, а покладається на нього.

Керуючись ст. ст. 2,4,5,10-13,76-82,89,263-265,268, 273 ЦПК України , суд

У Х В А Л И В:

в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Дружківської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Донецького апеляційного суду шляхом подання в 30денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Вступна та резолютивна частини рішення складені в нарадчій кімнаті та проголошені в судовому засіданні 21 квітня 2021року.

Суддя: Т.Л.Панова

повний текст рішення складено 23 квітня 2021р

суддя: Т.Л. Панова