провадження № 22-ц/824/4321/2021 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді -Березовенко Р.В.,
суддів:Лапчевської О.Ф., Нежури В.А.,

з участю секретаря Мариненко Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 03 грудня 2020 року про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про визнання правочину недійсним,-

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2016 року ОСОБА_1 звернувся до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» з вимогою про визнання недійсним Договору про надання не відновлювальної кредитної лінії № 10.29-34/245 від 14 червня 2007 року.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 03 грудня 2020 року позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про визнання правочину недійсним залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення судом норм процесуального права, апелянт просив скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. При цьому зазначає, що позивачем було подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи, призначеної до розгляду на 03 грудня 2020 року, у зв`язку з поганим самопочуттям та перебуванням сім`ї позивача на самоізоляції. Апелянт наголошує, що участь в судовому засіданні та подання додаткових пояснень були вкрай важливими для розгляду даної справи. Обґрунтовуючи поважність причин неявки в судове засідання, апелянт просить суд врахувати постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20 травня 2020 р. № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів». Крім того, зазначає, що на офіційному веб-сайті Ради суддів України було розміщено звернення Ради суддів України до громадян щодо утримання від участі у судових засіданнях, якщо засідання не передбачають обов`язкової присутності сторін та щодо утримання від відвідин суду, якщо у громадян є ознаки будь-якого вірусного захворювання. Рішенням Ради суддів України від 17 березня 2019 № 19 затверджено Рекомендації Ради суддів України щодо встановлення особливого режиму роботи судів України задля убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб. Також, вказує на те, що напередодні призначеного судового засідання на офіційному сайті Голосіївського районного суду міста Києва було розміщено оголошення, згідно якого з метою запобігання розповсюдженню особливо небезпечного вірусного захворювання серед відвідувачів та працівників суду розпорядженням голови суду тимчасово запроваджено особливий режим роботи. Враховуючи вказані обставини, з метою збереження людського життя та здоров`я учасників справи, представник позивача подала відповідне клопотання про перенесення розгляду справи.

В ухвалі про відкриття апеляційного провадження відповідачу було надано строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу. Однак, відзив на адресу суду не надійшов.

В судовому засіданні апелянт просив апеляційну скаргу задовольнити.

Інші учасники справи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, до суду не з`явилися, однак їх неявка згідно вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників судового розгляду, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, виходячи з наступного.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання позивач та його представник повторно не з`явилися в судове засідання.

Колегія суддів не погоджується з вказаним висновками суду першої інстанції, виходячи з такого.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Подібні за змістом висновки викладені, зокрема, у постановах Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 598/2250/19 (провадження № 61-19688св20), від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (провадження № 61-14373св19), від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19).

Частиною четвертою статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 30 листопада 2016 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «УКРСОЦБАНК» про визнання недійсним Договору про надання відновлювальної кредитної лінії № 10.29-34/245 від 14 червня 2007 року та призначено справу до розгляду в судовому засіданні (т. 1, а.с. 11).

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 25 квітня 2018 року задоволено клопотання представника позивача про призначення підготовчого судового засідання у справі. Постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи на 22 травня 2018 року (т. 1, а.с. 77-78).

Згідно протоколу судового засідання від 22 травня 2018 року судом відкладено підготовче судове засідання на 17 вересня 2018 року (т. 1, а.с. 80-81).

Розпорядженням тимчасово виконуючого обов`язки керівника апарату Голосіївського районного суду від 06 вересня 2018 року призначено повторний розподіл справи № 752/19948/16-ц (провадження № 2/752/641/18) (т. 1, а.с. 85).

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 вересня 2018 року головуючим суддею визначено Колдіну О.О. (т. 1, а.с.86).

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 07 вересня 2018 року цивільну справу прийнято до провадження судді Колдіної О.О. та призначено підготовче судове засідання на 28 січня 2019 року о 10 год. 00 хв. (т. 1, а.с. 88).

28 січня 2019 року у підготовчому судовому засіданні ухвалами Голосіївського районного суду задоволено заяву представника позивача про забезпечення доказів у справі та клопотання про призначення судово-економічної експертизи. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено. (т. 1, а.с. 96-101).

Постановою Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2019 року ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 28 січня 2019 року про призначення експертизи скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції (т. 1, а.с. 159-165).

Згідно протоколу судового засідання, датованого 10 березня 2020 року, у зв`язку з заміною відповідача по справі оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 29 липня 2020 року (т. 1, а.с. 205-206).

Згідно розписки, яка міститься в матеріалах справи, ОСОБА_1 був повідомлений про розгляд справи на 29 липня 2020 року (т. 1, а.с.207).

28 липня 2020 року на адресу суду першої інстанції надійшло клопотання від позивача про призначення судового засідання на іншу дату у зв`язку з карантинними обмеженнями на території України (т.1, а.с. 224-225). Таке ж клопотання надійшло і від представника позивача на офіційну електронну адресу суду 29 липня 2020 року (т. 1, а.с. 229).

Відповідно до змісту довідки, складеної секретарем судового засідання Медведєвою К.І. , 29 липня 2020 року фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалося у зв`язку з неявкою всіх осіб, що беруть участь у справі (т. 1, а.с. 230). Після чого, згідно повісток про виклик до суду, учасників справи викликано для розгляду справи на 03 грудня 2020 року (т. 1, а.с. 231-232).

30 листопада 2020 року на адресу суду першої інстанції надійшло клопотання від представника позивача про відкладення судового засідання, призначеного на 03 грудня 2020 рокуу зв`язку з поганим самопочуттям та перебуванням сім`ї позивача на самоізоляції (т. 1, а.с. 233-244).

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Частиною другою статті 198 ЦПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

За змістом частини першої, другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що засідання по справі, призначені на 29 липня 2020 року та 03 грудня 2020 року, є підготовчими, тому, на думку колегії суддів, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про повторну неявку позивача в судове засідання. Зазначені судом першої інстанції положення статей 223 та 257 ЦПК України підлягають застосуванню лише під час проведення розгляду справи по суті у судовому засіданні. Підготовче провадження у справі відповідно до пункту 3 частини другої статті 200 ЦПК України судом не було закрито, призначення справи до судового розгляду по суті за правилами процесуального законодавства не відбулося.

При цьому, колегія суддів вважає такими, що не підлягають додатковому розгляду доводи апелянта щодо поважності причин неявки в судове засідання, оскільки в даній справі судом апеляційної інстанції встановлено порушення судом першої інстанції норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування ухвали суду.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ч.4 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала не відповідає нормам процесуального права і перешкоджає подальшому провадженню у справі, а тому, згідно з ч. 1 ст. 379 ЦПК України підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 03 грудня 2020 року скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуючий: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

В.А. Нежура