У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 квітня 2021 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Крегул М.М., за участю секретаря судового засідання Тимко М.В., представника позивачів ОСОБА_1 розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , до ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про визнання будівництва самочинним, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернулися до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про визнання будівництва самочинним.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 31.12.2020 року цивільну справу прийнято до свого провадження та постановлено розгляд проводити за правилами загального позовного провадження.

24.03.2021 року від представника позивача ОСОБА_6 адвоката Радь І.І. до суду подані заяви про залишення позовної заяви без руху та про витребування доказів.

Обґрунтування заяви про залишення позовної заяви без руху зводяться до того, що оскільки у позовній заяві зазначені декілька позивачів, судовий збір було сплачено невірно, так як такий повинен бути сплачений кожним позивачем окремим платіжним документом.

У клопотанні про витребування доказів просить суд поновити строк на подання заяви про витребування доказів та витребувати з Комунального підприємства Ужгородської міської ради Архітектурно - планувальне бюро (місце знаходження: 88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул Небесної Сотні, 4, ) копії матеріалів інвентаризаційної справи на об`єкт нерухомого майна по АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання посилається на те, що відповідачем у відзиві зазначалось, що саме власником будинку за адресою: АДРЕСА_1 , всупереч вимогами будівельних норм та правил першочергово було здійснено будівництво та/'або реконструкцію власного будинку з порушення протипожежних розривів, а враховуючи і те, що даний факт уповноваженому органу державного - архітектурно будівельного контролю невідомий, є достатні підстави прийти до висновку, що відповідне будівництво та/або реконструкція будинку АДРЕСА_1 здійснювалась за відсутності дозвільних документів.

З метою додаткового документального підтвердження зазначених обставин було подано адвокатський запит до Комунального підприємства Архітектурно - планувального бюро Ужгородської міської ради, з проханням надати копії матеріалів інвентаризаційної справи на об`єкт нерухомого майна по АДРЕСА_1 , з аналізу якої буде встановлено рік побудови будинку та проведені щодо такого реконструкції за період його експлуатації стосовно зміни його розмірі, зокрема, але не виключно: здійснення прибудов до житлового будинку, надбудови поверхів тощо.

Однак, у відповідь було відмовлено на адвокатський запит.

Представник позивача у судовому засіданні заперечив проти задоволення даних заяв, пояснив, що такі є безпідставними та не обґрунтованими.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися.

Заслухавши пояснення представника позивачів ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи з приводу тих питань, що вирішуються судом в порядку ч.2 ст. 197 ЦПК України, суд приходить до висновку про можливість розгляду заяв представника відповідача без його участі.

Щодо заяви представника відповідача про витребування доказів та поновлення строку на подання такої заяви, суд приходить до наступних висновків.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За приписами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Представник відповідача, заявляючи клопотання про витребування доказів, обґрунтував неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від його волі, посилаючись на те, що він звертався із адвокатським запитом до Комунального підприємства Архітектурно - планувального бюро Ужгородської міської ради - проте відповідь отримана тільки 04.03.2021 року.

Таким чином, суд вважає доводи представника відповідача щодо поважності пропуску строку на подання клопотання про витребування доказів прийнятними, і приходить до висновку, що представником було пропущено строк подання клопотання до суду з поважних причин.

Поряд з цим, відповідно до ч. 3 ст. 117 ЦПК України за подання заяви про забезпечення доказів сплачується судовий збір у розмірі, встановленому законом. Документ, що підтверджує сплату судового збору, додається до заяви.

Згідно ч.2 ст. 116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою заяви про забезпечення доказів або позову; ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (454 грн.).

Відповідачем при подачі клопотання про витребування доказів не сплачено судовий збір, що не відповідає вимогам Закону України «Про судовий збір».

Таким чином приходжу до переконання, що у задоволенні заяви представника відповідача про витребування доказів слід відмовити.

Поряд з цим, клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху є обґрунтованим та підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 11 ст.187 ЦПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільний справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем ОСОБА_2 додано до позовної заяви квитанцію № про сплату судового збору у розмірі 1681 грн. 60 коп., але як вбачається із прохальної частини позовної заяви позивачами заявлено дві немайнових вимог відносно одного відповідача.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» .

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно до ч. 3 ст. 6 цього Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 цього Закону у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Згідно до роз`яснень, що містяться у п.12 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених згідно із статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позову немайнового характеру.

Частиною другою статті 3 Закону України «Про судовий збір» визначено випадки, при яких судовий збір не справляється, пільги стосовно сплати судового збору унормовано статтею 5 цього Закону.

Правові підстави відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати визначено статтею 8 Закону України «Про судовий збір», що кореспондується із положеннями частини третьої статті 177 ЦПК України, відповідно до якої у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

У даному випадку позивачі є платниками судового збору у частині двох заявлених немайнових позовних вимог (2*4*840,80=6726,40 грн.), а зазначені позовні вимоги - об`єктом справляння судового збору, клопотання та заяви про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору відсутні.

Поряд з цим, позивачем ОСОБА_2 сплачено судовий збір у розмірі 1681,60 грн., що підтверджується квитанцію № від 12.11.2020 року.

Таким чином, суд приходить до переконання, що позивачам ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 слід сплати судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 5044,80 грн., тобто по 1681,60 грн. кожним позивачем окремим платіжним документом.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку застосувати вимоги ч. 11 ст.187 ЦПК України та надати позивачам строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Інформація про платіжні реквізити щодо сплати судового збору відображена на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за посиланням http://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/zbr/.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених Законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 84, 143-148, 185, 223, 247, 252,253,258,260 258, ЦПК України, ст.6 Закону України «Про судовий збір», суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_6 - адвоката Радь Івана І.вановича про витребування доказів від 24.03.2021 року- відмовити.

Заяву представника відповідача ОСОБА_6 адвоката Радь Івана Івановича про залишення позовної заяви без руху від 24.03.2021 року задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , до ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про визнання будівництва самочинним - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків заяви протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз`яснивши при цьому, що вразі не усунення у визначений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачам.

Копію ухвали надіслати позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул