Справа № 754/5742/21
У Х В А Л А

Іменем України

19 квітня 2021 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду м. Києва Гринчак О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про припинення частки у праві спільної часткової власності та виділення частки внатурі

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просять суд:

- припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 на 15/200 частину житлового будинку, загальною площею у розмірі 196,7 (кв.м.), в будинку АДРЕСА_1 ;

- припинити право спільної часткової власності ОСОБА_2 на 15/200 частину житлового будинку, загальною площею у розмірі 196,7 (кв.м.), в будинку АДРЕСА_1 ;

- виділити в натурі ОСОБА_1 15/200 частину житлового будинку в будинку АДРЕСА_1 ;

- виділити в натурі ОСОБА_2 15/200 частину житлового будинку в будинку АДРЕСА_1 .

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач та відповідач.

Суд, вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, встановив, що позивачем-1 ОСОБА_1 заявлено позовні вимоги до відповідача ОСОБА_1 , тобто позивач-1 та відповідач збігаються в одній особі. Дані обставини виключають диспозитивність і змагальність у цивільному провадженні, що є неприпустимим.

Процесуальний закон не передбачає поєднання в одній позовній заяві позовних вимог, за однією з яких одна й та сама особа є позивачем та відповідачем.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовна заява в частині позовних вимог позивача ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_1 подана з порушенням ч.1 ст. 2 ЦПК України, а тому не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, підстав для розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , про припинення частки у праві спільної часткової власності та виділення частки внатурі, немає, а у відкритті провадження слід відмовити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України.

Крім того, слід зазначити, що 19.04.2021 від ОСОБА_2 надійшла заява про відкликання позовної заяви.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про заява про відкликання позовної заяви.

При цьому, відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За таких обставин, суд вважає за можливе задовольнити заяву ОСОБА_2 про відкликання позовної заяви до ОСОБА_1 про припинення частки у праві спільної часткової власності та виділення частки в натурі.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 185, 186, 259-261, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про припинення частки у праві спільної часткової власності та виділення частки внатурі.

Позовну заяву в частині позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про припинення частки у праві спільної часткової власності та виділення частки внатурі - повернути позивачу.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. І. Гринчак