ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/818/2451/21 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: забезпечення позову
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2021 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.

суддів колегії Бурлака І.В., Хорошевського О.М.,

за участю секретаря судового засідання Семикрас О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника Публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» в особі Харківської обласної дирекції АБ «Укргазбанк» - Невечерова Дмитра Володимировича на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 21 жовтня 2020 року, по цивільній справі за заявою представника Публічного акціонерного товариства «Укргазбанк» - Невечерова Дмитра Володимировича про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2020 року ПАТ АБ «Укргазбанк» звернулась до суду з заявою про забезпечення позову до подання позову та просило вжити заходи забезпечення позову, шляхом накладання арешту на все майно та грошові кошти, які належать ОСОБА_1 і знаходяться у ней чи в інших осіб; вжити заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 .

Заява мотивована тим, що на даний час існує реальна загроза позбавлення банку предмету іпотеки і відповідач своїми діями грубо порушує законні права та інтереси позивача, як кредитора та іпотекодержателя і невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим відновлення порушених прав АБ «Укргазбанк» та виконання рішення суду про стягнення заборгованості за кредитним договором №2738/05/2018/0272 від 23.05.2018 року.

Вказує, що 23 травня 2018 року між банком та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір №2738/05/2018/0272 та в забезпечення виконання зобов`язань укладено договір іпотеки №2738/05/2018/0272-Z. Згідно умов договору іпотеки квартиру АДРЕСА_1 було передано банку.

В процесі ліквідаційної процедури майна боржника у справі №922/4404/15, яка знаходилась на розгляді Господарського суду Харківської області на аукціоні в процесі ліквідаційної процедури майна боржника була реалізована квартира, яка належала та була предметом іпотеки.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 21 жовтня 2020 року у задоволенні заяви ПАТ «Укргазбанк» відмовлено.

В апеляційній скарзі представник ПАТ «Укргазбанк» Невечеров Д.В. посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову, якою задовольнити заяву про забезпечення позову до подання позову.

Апеляційна скарга містить такі ж самі обґрунтування, як і заява про забезпечення позову.

Окрім цього зазначено, що банк не мав можливості подати суду достовірну інформацію про майно та кошти відповідача для накладення арешту з метою забезпечення майбутнього позову, оскільки обмежений в отриманні інформації від державних органів та доступі до відповідних реєстрів з метою отримання інформації щодо наявності майна та грошових коштів, належних відповідачу.

Зауважує, що існує реальна можливість скасування в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про реєстрацію договору іпотеки від 23.05.2018 року укладеного між ОСОБА_1 та АБ «Укргазбанк» та поновлення в реєстрі записів про обтяження квартири АДРЕСА_1 , іпотекою АТ «УкрСиббанк», що позбавить позивача можливості забезпечення виконання майбутнього рішення суду про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 зазначеним майном , тому вважають за доцільне накласти арешт також на інше майно та грошові кошти боржника.

Відзиву на скаргу не надходило.

Колегія суддів, заслухала доповідь судді-доповідача, розглянула справу за відсутності учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, які не з`явилися у судове засідання, що відповідно до ст. 372 ЦПК України не перешкоджає її розгляду.

Відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України колегія суддів перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У статті 375 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам ухвала суду першої інстанції відповідає.

Відмовляючи в задоволенні заяви про забезпечення позову, суд виходив з того, що заява не обґрунтована, до суду також не було надано відомостей про майно, та на яке необхідно накласти арешт.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду

Відповідно до частин першої, другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих стороною для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також співмірність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, що звернулася з таким клопотанням, заявленим позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Під час оцінки такої співмірності суду необхідно враховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, їх співвідношення та необхідність вжиття забезпечувальних заходів.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

На підтвердження доводів заяви заявником надано розрахунок заборгованості ОСОБА_1 за договором, копію ухвали Господарського суду Харківської області від 21 серпня 2020 року від 21 серпня 2020 року по справі № 922/4404/5 (922/2095/20), лист вимогу від 30.06.2020 про дострокову сплату заборгованості адресовану ОСОБА_1 (а.с. 8-13).

Заявник послався на те, що порушуються його права та законні інтереси, з приводу чого заявник має намір подати до суду позов про стягнення з ОСОБА_1 заборгованість за укладеним між ними кредитним договором. При цьому також зазначено про те, що заявник звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом про застосування наслідків недійсного договору купівлі-продажу квартири від 19.07.2017, яка є предметом іпотеки, який забезпечує виконання згаданого договору кредиту, шляхом відновлення реєстрації права власності на неї за позичальником ОСОБА_2 та поновлення у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записів про обтяження квартири предмета іпотеки. Заявник зазначив про те, що існує ризик втрати банком предмета іпотеки як забезпечувального засобу боргових зобов`язань ОСОБА_1 за договором кредиту, з урахуванням того, що при розгляді Господарським судом Харківської області справи № 922/4404/15 за заявою ФОП ОСОБА_3 до ФОП ОСОБА_2 про визнання банкрутом на аукціоні в процесі ліквідаційної процедури майна Боржника була реалізована квартира, яка на час розгляду справи належала та була предметом іпотеки за договором іпотеки, укладеним між банком та ОСОБА_1 .

За відсутності у суду відомостей про те, що згадана квартира на день розгляду заяви належить боржнику за договором кредиту ОСОБА_1 , а також про наявність у неї іншого майна, за рахунок якого можливо забезпечити позов, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку про неможливість забезпечення позову. При цьому банк з метою вчинення забезпечувальних заходів при зверненні до суду з відповідним позовом не позбавлений права з метою витребування доказів у даному випадку діяти відповідно до норми ст. 84 ЦПК України, якою врегульовано порядок витребування доказів у разі неможливості самостійно їх надати суду. Забезпечувальні дії щодо майна, доля якого була вирішена у порядку господарського судочинства, з чим не погоджується банк, за змістом норми ст. 44 ЦПК України про заборону зловживання процесуальним правом, не можуть вчинятися судом у порядку цивільного судочинства, а мають вирішуватися заявником у межах згаданої господарської справи. Доводи скарги цього висновку не спростовують і тому колегія суддів їх відхиляє, за безпідставністю.

Крім того ч. 4 ст. 152 ЦПК України передбачено, що у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів. Вбачається, що заява про забезпечення позову до подання позовної заяви подана 08 жовтня 2020 року та розглянута судом 21 жовтня 2020 року, однак вимоги ч. 4 ст. 152 ЦПК України заявником не дотримано, що у контексті норми ч. 4 ст. 43 ЦПК України про заборону введення суду в оману щодо фактичних обставин справи, викликає сумнів у добросовісностності заявника при зверненні до суду з такою заявою.

Керуючись ст.ст. 259, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника Публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» в особі Харківської обласної дирекції АБ «Укргазбанк» - Невечерова Дмитра Володимировича залишити без задоволення.

Ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 21 жовтня 2020 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складений 22 квітня 2021 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді - І.В.Бурлака.

О.М.Хорошевський.