Ухвала

Іменем України

22 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 130/160/21

провадження № 61-6032ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 16 лютого 2021 року у складі судді: Шепель К. А., та постанову Вінницького апеляційного суду від 24 березня 2021 року у складі колегії суддів: Сопруна В. В., Войтка Ю. Б., Матківської М. В., у справі за позовом ОСОБА_1 до відділу у Жмеринському районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, треті особи: Вінницьке обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації, Северинівська сільська об`єднана територіальна громада Жмеринського району, про неналежне реагування органів державної влади на звернення громадян та зловживання з боку державних службовців органів державної влади,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відділу у Жмеринському районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, треті особи: Вінницьке обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації, Северинівська сільська об`єднана територіальна громада Жмеринського району, про неналежне реагування органів державної влади на звернення громадян та зловживання з боку державних службовців органів державної влади.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 25 січня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позивач ОСОБА_1 , звернувшись до суду з позовною заявою, зазначала про порушення посадовими особами Жмеринського Держкомзему, Вінницької ООБТІ та Северинівської ОТГ вимог Закону України «Про звернення громадян», які не вчиняють ніяких дій по її зверненню про присвоєння земельній ділянці кадастрового номеру, та просила забезпечити оформлення нерухомого майна в державного реєстратора та присвоїти кадастровий номер на земельну ділянку, а також забезпечити виготовлення технічної документації на нерухоме майно. Відповідно до вимог статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просила суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.Позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам статті 175 ЦПК України, оскільки з позовної заяви незрозуміло, чи йдеться про невизнання права позивача на земельну ділянку, чи відмову у включенні даних про земельну ділянку до державного земельного кадастру, чи взагалі про порушення порядку реєстрації земельної ділянки, яка належить позивачеві; з позовної заяви не зрозуміло, який спосіб захисту своїх порушених прав обрано позивачем.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 16 лютого 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що заява про усунення недоліків має фактично той самий зміст, що і позовна заява. В ній містяться також вимоги до державного реєстратора, який не зазначений учасником розгляду справи. Позивачем не виконано вказівки, викладені в ухвалі про залишення позову без руху, а тому позовну заяву на підставі частини третьої статті 185 ЦПК України слід вважати неподаною та повернути.

Постановою Вінницького апеляційного суду від 24 березня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, аухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 16 лютого 2021 року про повернення позовної заяви залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину. Предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Недоліки позовної заяви не були усунуті ОСОБА_1 , а відтак, суд першої інстанції зробив правильний висновок про повернення позовної заяви. Інших доводів щодо неправильності оскаржуваного судового рішення апеляційна скарга не містить. Крім того, відповідно до частини сьомої статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

ОСОБА_1 09 квітня 2021 року засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 16 лютого 2021 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 24 березня 2021 року, у якій, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить скасувати ухвали судів першої та апеляційної інстанцій й направити справу на новий розгляд.

Касаційна скарга мотивована незгодою ОСОБА_1 із оскарженими судовими рішеннями. Звертаючись до суду, позивач пояснила, що бажає присвоїти кадастровий номер на земельну ділянку, виготовити технічний паспорт на будівлю та землю, зареєструвати майно в Держаному реєстрі. Однак, суди розглянули справу з порушенням норм процесуального права. У суді першої інстанції суддя мав встановити можливість реєстрації даного майна, перевірити чи не перебуває майно в стані застави, залучити фахівців архітектурно-будівельної галузі та земельного експерта для відчуження землі під ОСГ.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

Згідно частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Встановивши, що у встановлений судом строк ОСОБА_1 не усунуто недоліки позовної заяви, суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, зробив обґрунтований висновок про повернення її позивачу.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Аналіз змісту касаційної скарги та оскаржених судових рішень свідчить, що правильне застосовування судами норм права є очевидним, а касаційна скарга - необґрунтованою.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Керуючись статтями 260, 389, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 16 лютого 2021 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 24 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до відділу у Жмеринському районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, треті особи: Вінницьке обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації, Северинівська сільська об`єднана територіальна громада Жмеринського району, про неналежне реагування органів державної влади на звернення громадян та зловживання з боку державних службовців органів державної влади.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

Н. О. Антоненко

М. М. Русинчук