КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

21 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 759/6552/20

провадження №22-з/824/458/2021

Київський апеляційний суд у складі головуючого судді судової палати з розгляду цивільних справ Лапчевської О.Ф., вирішуючи заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 30 березня 2021 р. про залишення апеляційної скарги без руху

у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Київхліб», треті особи: Профспілковий комітет (приватного акціонерного товариства «Торговий Дім «Київхліб»), Профспілковий комітет (товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Київхліб») про визнання недійсним наказу про звільнення, стягнення коштів за незаконно позбавлені місячні та квартальні премії, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та за затримку у видачі трудової книжки, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває зазначена справа.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 березня 2021 р. апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору.

ОСОБА_1 звернувся з заявою про роз`яснення вказаної ухвали в частині визначення суми судового збору.

Заява обґрунтована тим, що справа №910/4518/16 про банкрутство, кредиторами по справі є працівники які стягують з ліквідаційної маси заборгованість. Вказував, що посилання суду на постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 369/10046/18. є помилковим, оскільки правовідносини не є тотожними. Його вимоги повністю підпадають під п. 1 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» про те, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Наголошував, що сума спати судового збору судом апеляційної інстанції не визначена.

Таким чином, вказував, що ухвала підлягає роз`ясненню.

Дослідивши вимоги заяви, суд доходить висновку, що вона не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Однією з позовних вимог, заявлених позивачем, є стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та за затримку у видачі трудової книжки.

Залишаючи апеляційну скаргу без руху, судом апелянту вказано на те, що позивачі мають пільги зі сплати судового збору виключно за позовними вимогами, що стосуються стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. За іншими позовними вимогами у трудових спорах позивачі від сплати судового збору не звільняються.

Пільг щодо сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу Законом України "Про судовий збір" також не передбачено.

Судом апеляційної інстанції вказано, що при зверненні із позовною заявою позивач повинен був самостійно розрахувати, у якому саме, на його думку, розмірі слід стягнути з відповідача суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу та за затримку у видачі трудової книжки.

На підставі цих розрахунків і визначається сума судового збору, що підлягає сплаті за звернення із такою позовною вимогою.

Суд апеляційної інстанції звертав увагу апелянта, що лише перевіряє правильність визначення такої суми та її сплату, розрахувати точну суму стягнення яку заявляє позивач, в подальшому апелянт - обов`язок сторони яка звертається з вимогами.

Враховуючи відсутність підстав відповідно до ст. 271 ЦПК України, ухвала про залишення апеляційної скарги без руху є чіткою, зрозумілою, та роз`ясненню не підлягає, а тому заява задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 271 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 30 березня 2021 р. про залишення апеляційної скарги без руху - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Суддя Лапчевська О.Ф.