Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2021 року Новотроїцький районний суд

Херсонської області

В складі: головуючого судді - Решетова В.В.

секретар судового засідання - Сушко Н.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Новотроїцьке Херсонської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новотроїцької селищної ради Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту, що має юридичне значення

ВСТАНОВИВ:

09.09.2020 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом, мотивуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся - ОСОБА_2 . Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з земельних, які розташовані на території Новотроїцької селищної ради Новотроїцького району Херсонської області, одну з яких бабуся успадкувала після смерті її чоловіка ОСОБА_3 (фактичне прийняття спадщини), але не оформила своїх спадкових прав. З метою оформлення спадкових прав на спадкове майно позивач звернулася до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, який відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті бабусі у зв`язку із пропуском шестимісячного строку на звернення із заявою про прийняття спадщини та нею не надано інших документів, які б свідчили про місце відкриття спадщини (місце про останнє місце проживання померлої). Вважає, що зазначений строк нею пропущений з поважних причин, так як вона достеменно не знала чи необхідно їй було звертатись до нотаріуса та мала скрутне матеріальне становище, у зв`язку з чим не мала можливості оплатити нотаріальні послуги, також перебувала у край пригніченому стані, викликаному смертю близької їй людини. Просить визначити для ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , встановити місце відкриття спадщини щодо майна ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , встановити факт що ОСОБА_2 на день смерті проживала сама за адресою АДРЕСА_1 , встановити факт, що ОСОБА_3 , на день смерті постійно проживав за адресою АДРЕСА_1 , разом з ОСОБА_2 .

Позивач та її представник адвокат Зайцев К.М. в судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити, в подальшому надали заяву про слухання справи у їх відсутність.

Допитана в якості свідка позивач суду показала, що вона вісім років не зверталась з заявою про прийняття спадщини, так як не могла знайти правовстановлюючих документів на спадкове майно, вважала, що їх взагалі не має. У померлих ОСОБА_2 (бабуся позивача) та ОСОБА_3 (дідусь позивача), була донька ОСОБА_4 (мати позивача), яка на даний час також померла. Бабуся та дідусь, перебували у шлюбі та проживали по АДРЕСА_1 до смерті, за ними доглядала її мати ОСОБА_4 . На момент смерті бабусі ОСОБА_2 вона перебувала в Росії на заробітках.

Представник відповідача до судового засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, повідомлені завчасно, належним чином про дату, час та місце розгляду справи.

Свідок ОСОБА_5 , яка є донькою позивача, суду показала, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є її прабабусею та прадідусем. Інших родичів, окрім ОСОБА_1 , у них не було, бо їхня донька, мати позивача ОСОБА_4 померла. Прабабуся та прадідусь проживали за адресою АДРЕСА_1 , на даний час за цією адресою проживає вона. Деякий час, після смерті ОСОБА_6 , за цією адресою проживали квартиранти, які і знайшли документи на земельні ділянки, які належали за життя ОСОБА_6 .

Свідок ОСОБА_7 , яка є сусідкою ОСОБА_2 , суду показала, що ОСОБА_2 проживала по день її смерті за адресою АДРЕСА_1 , чоловік її ОСОБА_3 також проживав разом з нею за цією адресою, але помер раніше. У Ковальських була донька ОСОБА_4 , яка на час смерті ОСОБА_2 проживала разом з нею, але на даний час померла. Позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_4 та онукою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Дослідивши та проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За вимогами ч. 3 ст. 12 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 12.06.2012 року /а.п. 8/; ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що підтверджується довідкою Новотроїцької селищної ради Херсонської області від 17.01.2019 року №02/15-451 /а.п. 7/; ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 23.08.2013 року /а.п. 9/.

Ступінь родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 06.04.1956 року, відповідно до якого батьками ОСОБА_8 є ОСОБА_3 та ОСОБА_9 /а.п. 10/; свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 від 18.10.1989 року, відповідно до якого ОСОБА_8 змінила дошлюбне прізвище « ОСОБА_6 » на шлюбне « ОСОБА_10 » /а.п. 10/; повторного свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_5 від 20.05.2011 року, відповідно до якого матір`ю ОСОБА_1 є ОСОБА_4 /а.п. 11/.

Таким чином, документами дослідженими у судовому засіданні, підтверджується, що ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Крім того, згідно письмового повідомлення державного нотаріуса та з інформаційних довідок від 29.10.2020 року №62251622, №622516672, №62251655 встановлено, що спадкові справи до майна ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 не відкривались, що свідчить про те, що заяви про прийняття спадщини у визначений законом строк заявником подано не було, а також те, що спадщина після померлих, не була прийнята ніким із спадкоємців першої - п`ятої черг, передбачених ЦК України.

Згідно вимог ст.ст. 1269-1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця. Якщо заява про прийняття спадщини спадкоємцем, який бажає спадкувати, не була вчасно подана, то за позовом спадкоємця, який не подав, у встановлений законом строк заяви про прийняття спадщини, з поважної причини, останній має змогу у судовому порядку враховуючи положення ст. 1270 ЦК України, надавши суду всі необхідні та достатні докази встановити додатковий строк для прийняття спадщини, або в суді встановити факт проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який на час відкриття спадщини проживав із спадкодавцем вважається таким, що прийняв спадщину, якщо у визначений законом строк не відмовився від її прийняття у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1222 ЦК України встановлено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

У відповідності до ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Статтею 1266 ЦК України встановлено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Заявник, ОСОБА_1 , є спадкоємцем за правом представлення після померлої ОСОБА_2 , однак матиме можливість оформити свої права на спадкове майно у нотаріальному порядку після визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту місця відкриття спадщини щодо майна ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , також встановлення факту проживання на момент смерті спадкодавців за адресою АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання про встановлення даних фактів, суд має виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч.2 ст. 293 ЦПК України).

Статтею 315 ЦПК України передбачено перелік справ про встановлення фактів, які розглядаються судом, зокрема згідно з ч. 2 вказаної статті у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно вимог п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Абзацом 2 вказаного пункту Постанови визначено, що наведений у ст. 273 ЦПК (на даний час ст. 315 ЦПК) перелік фактів, які встановлюються судом, не є вичерпним. За наявності зазначених умов суд може встановлювати й інші факти, що мають юридичне значення, наприклад, факти визнання батьківства щодо дітей, які народилися до 1 жовтня 1968 року; батьківства; реєстрації батьківства; факти прийняття спадщини, встановлення місця відкриття спадщини та фактів володіння будівлею на праві приватної власності.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у листі Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право; - заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Згідно ч.1. ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст.ст. 76, 77, 78, 80, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, аналізуючи надані заявником докази, приймаючи до уваги їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, враховуючи правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, та беручи до уваги ту обставину, що позивач позбавлений можливості у досудовому порядку вирішити заявлене питання, а встановлення факту місця відкриття спадщини та факту постійного проживання спадкодавців за адресою АДРЕСА_1 та визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини має для позивача юридичне значення і необхідне для оформлення права на земельні ділянки в порядку спадкування, а тому позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, з врахування показань свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , які суду показали, що на момент смерті ОСОБА_2 з нею проживала донька ОСОБА_8 , тому у задоволенні факту що ОСОБА_2 на день своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 проживала сама за адресою АДРЕСА_1 слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 1216-1218, 1234, 1268 ЦК України, ст. ст. 3, 14, 76-78, 84, 89, 293, 315, 316, 318-319 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.01.1995 року, постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Новотроїцької селищної ради Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Встановити факт місця відриття спадщини щодо майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 .

Встановити факт місця відкриття спадщини щодо майна ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою АДРЕСА_1 .

Встановити факт, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на день своєї смерті постійно проживав за адресою за адресою АДРЕСА_1 , разом з ОСОБА_2 .

В іншій частині позову відмовити повністю.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.В. Решетов