Справа № 947/7409/21
Провадження № 2/947/2141/21
Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого судді Калініченко Л.В.,
при секретарі Матвієвої А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою
до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу
Черненко Ігоря Петровича,
про визначення додаткового строку
для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивач ОСОБА_1 05.03.2021 року звернувся до Київського районного суду міста Одеси з позовом, який до відкриття провадження уточнив та відповідно до останньої редакції, до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Черненко Ігоря Петровича, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, просить суд визначити йому ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка посилається на те, що він є сином ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті якого залишилась спадщина. Однак подати заяву на її прийняття він позбавлений, через пропуск встановленого законом шестимісячного строку. Позивач стверджує, що пропустив строк на подання відповідної заяви з поважних причин, що обумовлено тим, що він не мешкав разом з батьком, рідко спілкувались, через щільний робочий графік, був зайнятий новонародженою дитиною, а тому про смерть свого батька дізнався після спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини, за наслідком чого одразу ж звернувся до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак йому було роз`яснено право на звернення до суду для вирішення цього питання.
Зазначені обставини стали підставою для звернення до суду з цим позовом.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями, цивільну справу за вказаним позовом було розподілено судді Калініченко Л.В.
Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 10.03.2021 року прийнято вказану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання.
30 березня 2021 року судом було ухвалено закрити підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.
В судове засідання призначене на 12.04.2021 року позивач не з`явився, однак надав до суду заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності.
Відповідачі у судове засідання також не з`явились, про дату, час і місце проведення якого повідомлялись належним чином, однак надали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності.
Згідно з ч. 2 ст. 282 ЦПК України, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
З урахуванням викладеного, судом було ухвалено провести розгляд справи в судовому засіданні за відсутності сторін по справі та у відповідності до ст.ст. 280, 281 ЦПК України, Київським районним судом м. Одеси була постановлена ухвала про заочний розгляд справи.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши, вивчивши та проаналізувавши матеріали справи, суд вважає, що позов ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином ОСОБА_3 і ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , актовий запис про народження №118 від 30 січня 1989 року.
Отже судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (статті 1220 ЦК України).
Відповідно до змісту статей 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Статтею 1261 ЦК України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
На підставі викладеного вбачається, що з моменту смерті ОСОБА_3 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 , відкрилась спадщина до майна останнього, спадкоємцем першої черги якого є позивач ОСОБА_1 .
З поданих до суду доказів вбачається, що ОСОБА_1 17 вересня 2020 року звернувся до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Черненко І.П. з заявою про прийняття спадщини за законом, яка залишилась після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Листом приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Черненко І.П. від 04.03.2021 року за вих. №37/01-16, ОСОБА_1 повідомлено про відсутність підстав для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом до майна померлого ОСОБА_3 , з підстав пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини, та роз`яснено його право на звернення до суду з цим позовом.
Також нотаріусом у листі повідомлено, що відповідно до Спадкового реєстру, спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , станом на ІНФОРМАЦІЯ_5 , не заводилась.
Під час розгляду справи, відповідачкою ОСОБА_2 , яка є дружиною померлого, подано до суду копію заяви від 11.03.2021 року, відповідно до якої ОСОБА_2 також звернулась до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Черненко І.П. та просить прийняти спадщину до майна померлого ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Заблоцькою Л.Ю., зареєстрована в реєстрі за №223.
З підстав пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини до майна померлого ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з цим позовом.
Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».
Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Виходячи із змісту ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Оцінюючи доводи позивача про поважність причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, судом приймається, що дійсно ОСОБА_1 з 15.07.2016 року мешкає в АДРЕСА_1 , що підтверджується записом про реєстрацію місця проживання останнього у паспорті громадянина України серії НОМЕР_3 , виданого 02.09.2005 року Центрально-Міським РВ Криворізькому МУ УМВС України в Дніпропетровській області, тоді як померлий ОСОБА_3 мешкав та помер в місті Одесі, інформація про що зазначена у свідоцтві про смерть серії НОМЕР_2 .
З наданих позивачем до суду доказів вбачається, що останній є фізичною особою-підприємцем.
У відповідності до наданих до суду актів про надання послуг та передачу (відчуження) виключних майнових авторських прав від 31.10.2018 року, 30.11.2018 року, 31.12.2018 року, 31.01.2019 року, 28.02.2019 року, 31.03.2019 року, 30.04.2019 року, 31.05.2019 року, 30.06.2019 року, 31.07.2019 року, 31.08.2019 року, 30.09.2019 року, 31.10.2019 року, 30.11.2019 року, 31.12.2019 року, 31.01.2020 року, 29.02.2020 року, 31.03.2020 року, 30.04.2020 року, 31.05.2020 року, 30.06.2020 року, 31.07.2020 року, вбачається, що ОСОБА_1 постійно займався господарською діяльністю за місцем проживання в місті Києві.
Одночасно судом враховується визнання відповідачкою ОСОБА_2 , дружиною покійного ОСОБА_3 , позову та факту стосовно того, що позивача ОСОБА_1 не було сповіщено про смерть батька.
Доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 був обізнаний про смерть батька ОСОБА_3 до суду не надано.
За наслідком викладеного, судом приймаються доводи позивача, що на час смерті батька, ОСОБА_1 у зв`язку з віддаленим місцем проживання, не сповіщенням його про смерть батька з матері, та тривалого не спілкування з померлим, не вчасно дізнався про смерть ОСОБА_3 , що є обґрунтованою причиною не подання у встановлений законом шестимісячний строк заяви про прийняття спадщини.
Окрім того, з матеріалів справи вбачається відсутність спору щодо спадкового майна, оскільки інший спадкоємець ОСОБА_2 не заперечує проти задоволення позовних вимог спадкоємця.
На підставі викладеного, судом встановлено, що позивач не подав своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини з особистих причин, що суд розцінює, як поважні причини пропущення строку прийняття спадщини, з урахуванням того, що відповідач також визнав позовні вимоги.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, враховуючи, також, визнання відповідачем позовних вимог, суд вважає за можливе визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити частково та визначити ОСОБА_4 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, терміном в три місяці, оскільки суд вважає, що зазначеного терміну достатньо для здійснення дій з подання заяви про прийняття спадщини.
Згідно з ч.1, 2, 6 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Позивачем у позові не заявлено вимоги про відшкодування судових витрат, у зв`язку з чим у суду відсутні підстави для покладання цих витрат на відповідача.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 77, 81, 141, 206, 211, 263-265, 280-282, 352, 354 ЦПК України, п. 15.5 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 ) до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Черненко Ігоря Петровича (місцезнаходження: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_4 ), про поновлення строку на прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , встановивши його тривалістю три календарних місяця з моменту набрання цим рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено позивачем до Одеського апеляційного суду шляхом подання до Київського районного суду м. Одеси апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий Калініченко Л. В.