Справа № 700/162/21
Провадження №2/700/163/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2021 року смт.Лисянка

Лисянський районний суд Черкаської області

в складі: головуючого-судді Яценко Г.М.

за участю секретаря судового засідання Бондарчук Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Лисянка, у загальному позовному провадженні цивільну справу №700/162/21, провадження №2/700/163/21 за позовом ОСОБА_1 до Лисянської селищної ради Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Лисянської селищної ради Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування своїх вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із а житлового будинку з надвірними спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 .. Звернувшись до Лисянської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , позивач отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на житловий будинок та пропуском строку для прийняття спадкового майна. Термін реєстрації для прийняття спадщини закінчився 12.03.2020 року. Враховуючи, що позивач є інвалідом 2 групи, і у зв`язку з хворобою під час пандемії не мала змоги вчасно зареєструватися як спадкоємець після смерті ОСОБА_2 , пропустила строк для прийняття спадкового майна.

Враховуючи наведене вище, позивач змушена звернутися до суду із позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Позивач у судове засідання не з`явилася, звернулася до суду із заявою, в якій просить справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Відповідач представник Лисянської селищної ради, Черкаської області у судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою, в якій просить справу розглянути без його участі.

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заявлені вимоги підлягають до задоволення з огляду на наступні підстави.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у с.Хижинці, Звенигородського району (Лисянського району), Черкаської області померла ОСОБА_2 (свідоцтво про смерть НОМЕР_1 від 12.09.2019 року).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається із житлового будинку з надвірними спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 , що підтверджується заповітом посвідченим секретарем виконавчого комітету Хижинської сільської ради Звенигородського району (Лисянського району) Черкаської області від 17.08.2011 року №65.

Звернувшись до Лисянської державної нотаріальної контори із заявою щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , позивач отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на житловий будинок та пропуском строку для прийняття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.11.2020 року №1762/03-31. Термін реєстрації для прийняття спадщини закінчився 12.03.2020 року, позивач є інвалідом 2 групи і у зв`язку з хворобою під час пандемії не мала змоги вчасно зареєструватися, як спадкоємець після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до ст.1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця є невідомим, місце відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна, або основної її частини.

Згідно ч.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 р, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами ст.29, ч.2 ст. 1221 ЦК України. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця.

Відповідно до ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини, встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема:

1) тривала хвороба спадкоємців;

2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;

3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними;

4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України;

5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, оскільки позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а відповідач не скористався своїм правом, відзив на позовну заяву не подав, заперечень щодо задоволення позовних вимог до суду не надходило, суд дійшов висновку, що необхідно визнати причину пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважною, позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 263-265, 268, 354 ЦПК України, ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Лисянської селищної ради Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_2 ) додатковий строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у межах тривалістю в 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.М.Яценко