Справа № 177/581/20
Провадження № 2/177/63/21
У Х В А Л А

15.04.2021 м. Кривий Ріг

Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Суботіна С. А. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про припинення права власності, встановлення факту та визнання права власності в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду 20.05.2020 з позовом, в якому просить встановити факт, що ОСОБА_4 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 , за життя належав житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , а також визнати за ОСОБА_1 , право власності на вказане домоволодіння, в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 .

Ухвалою суду від 22.06.2020 позовна заява прийнята до розгляду в порядку загального позовного провадження.

До розгляду справи по суті представником позивача 20.01.2021 подано уточнену позовну заяву, у якій він, виключивши з кола учасників у справі відповідача ОСОБА_5 та збільшивши позовні вимоги, просить суд:

- припинити за ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 право власності на глинобитний, обкладений цеглою, житловий будинок АДРЕСА_1 , у зв`язку з його знищенням;

- встановити факт, що за життя ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на праві приватної власності належала 1/1 частина житлового будинку АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 частини домоволодіння АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті її чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/3 частину домоволодіння АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом, після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 24.02.2021 уточнену позовну заяву залишено без руху через її невідповідність вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, з наданням строку для усунення недоліків.

05.04.2021 представник позивача адвокат Приймаков К.О. надав змінену позовну заяву, у якій залучив в якості позивача також ОСОБА_3 та просить суд:

- припинити за ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 право власності на глинобитний, обкладений цеглою, житловий будинок АДРЕСА_1 , у зв`язку з його знищенням;

- встановити факт, що за життя ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на праві приватної власності належала 1/1 частина житлового будинку АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 частини домоволодіння АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті її чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/3 частину домоволодіння АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом, після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ознайомившись зі змістом заяви від 05.04.2021, суддя дійшов до наступного висновку.

Як зазначено в ч. 7 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Статтею 176 ч. 1 п. 2 ЦПК України визначено, що ціна позову в позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Як визначено п. 5 ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Звертаючись до суду з позовом позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з двома вимогами немайнового характеру (припинення права власності 840,80 грн та встановлення факту 840,80 грн) та вимогою майнового характеру про визнання права власності (визначається 1 відсотком від ціни позову, але не менше 840,80 грн та не більше 10510,00 грн), судовий збір у відповідному розмірі не сплачують, відомості про вартість спірного нерухомого майна не надають. Отже, позивачу ОСОБА_3 необхідно сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру (припинення права власності та встановлення факту: 840,80 +840,80= 1681,80 грн), а також ОСОБА_1 та ОСОБА_8 , сплатити судовий збір за вимогою майнового характеру (визнання права власності у порядку спадкування за законом), з урахуванням визначення вартості спадкового майна та відповідної частки у спадковому майні.

Крім того, позивач ОСОБА_1 звертаючись до суду з клопотання про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище, всупереч ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», не надає відповідні довідки про дохід (про розмір пенсії, тощо).

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, згідно з положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантується кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків, Проте, право на звернення до суду не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відтак, у кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Таким чином, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання заявником певного процесуального алгоритму, що, у даному випадку, передбачений ЦПК України.

З огляду на викладене, залишення заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 127 ЦПК України, про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Оскільки зазначені в ухвалі суду від 24.02.2021 недоліки позовної заяви не усунуто в повному обсязі, а саме, позивачем не надано доказів сплати судового збору кожним позивачем у зазначеному розмірі, суддя приходить до висновку про продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви та встановлює додатковий строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу. Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків вказаних в ухвалі Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 24.02.2021 про залишення без руху, надавши позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_3 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали суду.

Роз`яснити позивачам, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк, заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: