УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
Справа № 621/605/21
Провадження 2/621/578/21
15 квітня 2021 року м. Зміїв
Суддя Зміївського районного суду Харківської області В. Філіп`єва, розглянувши матеріали позовної заяви поданої представником позивача адвокатом Тризною Євгенієм Миколайовичем в інтересах позивачки ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,
Представник позивача адвокат Є. Тризна, звернувся до Зміївсткого районного суду Харківської області в інтересах позивачки ОСОБА_3 , з позовною заявою до ОСОБА_4 , в якій просить суд здійснити поділ спільного майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.
Дослідивши зміст заяви та доданих до неї документів, суд зазначає наступне.
Відповідно до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України , позовна заява повинна містити:
3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;
Відповідно до пунктів 1, 2 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
Відповідно до п. 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.
Відповідно до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.
Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
Однак, позивачем в позовній заяві вказано ціну позову, яка не визначена на час розгляду справи відповідно до вимог ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Визначення вартості майна здійсненої позивачем у позовній заяві під час медіації, дослідженням позиції ринку належним підтвердженням вартості майна вважатись не може.
Таким чином, у відповідності до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України та п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вартість зазначеного спірного майна, має бути визначена станом на час розгляду справи, оскільки його вартість визначена в позові не підтверджена жодним належним доказом.
З огляду на викладене, суд констатує, що позивачу необхідно визначити дійсну вартість майна із зазначенням підтверджень її визначення (звіт, висновок, тощо).
Відповідно до пунктів 5, 8 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності). Однак позовна заява містить зазначення, що у позивача перебувають оригінали письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви. Проте, позивачем не додано до позовної заяви копій правовстановлюючих документів на майно, яке позивач визначила об`єктом поділу майна та позовна заява не містить зазначень про не можливість їх подання.
Відповідно до п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити
Відповідно до частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи недоліки, наявні при поданні позовної заяви, суд приходить до висновку, що даний позов слід залишити без руху із наданням позивачу строку 5 (п`ять) днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків, вказаних в ухвалі.
Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185, 258, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суддя
Позовну заяву подану представником позивача адвокатом Тризною Євгенієм Миколайовичем в інтересах позивачки ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.
Встановити строк п`ять днів із дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви та приведення її у відповідність до вимог Закону.
Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, вона буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.
Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Текст ухвали складено та підписано 15.04.2021.

Суддя: В. Філіп`єва