КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
Справа №534/538/21
Провадження 2/534/459/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(про відкриття провадження у справі)

07 квітня 2021 рокум. Горішні Плавні

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Морозов В.Ю., перевіривши цивільну позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Державної міграційної служби України в Полтавській області, Горішньоплавнівського міського відділу УДМС України в Полтавській області, Горішньоплавнівського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного МУМЮ (м. Суми) третьої особи виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради в особі органу опіки та піклування про встановлення факту постійного проживання особи в Україні станом на 24.08.1991 року і на 13.11.1991 року та встановлення особи,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому прохає встановити його особу та факту постійного проживання в Україні станом на 24.08.1991 року і на 13.11.1991 року.

Одночасно з позовною заявою, представником позивача ОСОБА_2 , подано клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору посилаючись на те, що він має тяжке матеріальне становище, через відсутність паспорту позбавлений можливості працевлаштуватись та отримувати дохід, має тимчасові нестабільні підробітки, позбавлений можливості отримувати соціальні виплати чи оформитись на облік до органів центру зайнятості.

Також, представник позивачап ОСОБА_2 заявила клопотання про допит свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 та про витребування доказів.

Відповідно до Закону України "Про судовий збір": ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вирішуючи питання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, суд виходить із того, що у своїй практиці Європейський суд з прав людини зазначав, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 § 1Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак суд повинен прийняти рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати статті 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною другої цієї статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Обгрунтовуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, представник позивача посилається на те, що позивач має тяжке матеріальне становище, через відсутність паспорту позбавлений можливості працевлаштуватись та отримувати дохід, має тимчасові не стабільні підробітки, позбавлений можливості отримувати соціальні виплати чи оформитись на облік до органів центру зайнятості.

Таким чином суд вважає недопустимим ухвалити рішення про сплату повного розміру судового збору, оскільки право доступу до суду буде суттєво обмеженим для позивача.

Щодо відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд дійшов таких висновків.

Суд має право відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік (ст. 8 вище вказаного Закону).

Ухвалення судового рішення у цій справі може відбутися, з урахуванням дотримання процесуальних строків, передбачених ч. 3 ст. 189, ч. 1 ст. У зв`язку з тим, що у позивача відсутній паспорт, останній позбавлений можливості працевлаштуватись та отримувати дохід, позбавлений можливості отримувати соціальні виплати чи оформитись на облік до органів центру зайнятості. Тому суд вважає недопустимим ухвалити рішення про розстрочити сплату судового збору, оскільки право доступу до суду також буде суттєво обмеженим для позивача.

Указане право позивача буде також обмежене у випадку відстрочення сплати судового збору не довше ніж до ухвалення судового рішення. Тому ухвалення рішення судом про відстрочення сплати судового збору зумовить виникнення схожих життєвих обставин позивача, у випадку розстрочення його сплати.

Ураховуючи викладене, та те, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентну практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі", сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету, суд дійшов висновку, що наявні підстави для звільнення ОСОБА_14 від сплати судового збору за подання позовної заяви про встановлення факту постійного проживання особи в Україні станом на 24.08.1991 року і на 13.11.1991 року та встановлення особи.

З огляду на вищевикладене, клопотання представника позивача про звільнення від сплати судового збору за пред`явлення позову підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Перевіривши заяву представника позивача ОСОБА_2 про допит свідків, суд дійшов висновку, що вона підлягає поверненню заявнику без розгляду, оскільки в клопотанні не вказано місце проживання (перебування) або місце роботи, чітко визначені обставини, які можуть підтвердити свідки; тобто абстрактно визначені обставини позивачем, як «показання вказаних свідків стосуються предмету доказування», тому судом не приймаються у зв`язку з невідповідністю до наведених вище приписів Закону.

Зідно ч.1, п. 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Перевіривши заяву представника позивача ОСОБА_2 про витребування доказів суд дійшов висновку, що необхідно відмовити у задоволенні клопотання про витребування доказів, оскільки всупереч п. 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України представником заявника не обгрунтовано, з посиланням на конкретні приписи статті, частини статей зазначених нормативно-правових актів відповідно до яких підтверджується належність витребовуваних доказів до категорії конфіденційної інформації, інформації з обмеженим доступом та надається виключно за вимогою самої особи, якої стосуються, або за запитом компетентних органів в т.ч. за ухвалою суду.

Позовна заява підсудна Комсомольському міському суду Полтавської області, підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження не встановлено.

Пунктом 4 ч.2 ст. 187 ЦПК України передбачено, що при відкритті провадження у справі суд встановлює, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (ч.4ст. 19 ЦПК України).

З огляду на характер виниклих правовідносин та критерії малозначності справ, що визначені ч.6 ст.19 ЦПК України, розгляд зазначеної справи належить здійснювати за правилами загального позовного провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.19,84, 91,187 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в :

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за цивільним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної міграційної служби України в Полтавській області, Горішньоплавнівського міського відділу УДМС України в Полтавській області, Горішньоплавнівського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного МУМЮ (м. Суми), третьої особи виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради в особі органу опіки та піклування про встановлення факту постійного проживання особи в Україні станом на 24.08.1991 року і на 13.11.1991 року та встановлення особи.

Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Підготовче судове засідання призначити на 30 червня 2021 року о 16 год. 30 хв. у приміщенні Комсомольського міського суду Полтавської області за адресою: 39800, Україна, Полтавська область, місто Горішні Плавні, вулиця Гірників,17.

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 про допит свідків поверненути заявнику без розгляду.

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_2 про витребування доказів - відмовити.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи, відповідачу надіслати також копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позову заяву. відповідно до ст.178 ЦПК України, який починає свій перебіг з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У вказаний строк відповідач має право подати відзив з наданням доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив терміном п`ять днів з дня вручення відзиву відповідача на позов з наданням документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. Відповідь на відзив має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України.

Встановити відповідачу строк для подання заперечення - п`ять днів з дня вручення відповіді на відзив з доданням документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечення і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Роз`яснити сторонам, що за змістом ч.ч.2,5 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Роз`яснити учасникам справи, що у відповідності до ст.43 ЦПК України, вони мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Крім прав та обов`язків, визначених ст.43 ЦПК України:

1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу;

2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

3) відповідач має право подати зустрічний позов у строк, встановлений для подання відзиву;

4) до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі;

5) сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади в Україні за веб-адресою: http://kom.pl.court.gov.ua.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.Ю. Морозов