_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/443/21
УХВАЛА

16.04.2021 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Калініченко Л.В.

при секретарі Матвієвої А.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Одесі в порядку загального позовного провадження заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Л.В. Калініченко по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про встановлення факту проживання однією сім`єю,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду міста Одеси на розгляді в порядку загального позовного провадження перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про встановлення факту проживання однією сім`єю.

15.04.2021 року до суду надійшла заява від позивачки ОСОБА_1 про відвід судді Калініченко Л.В., як головуючого в цій справі, оскільки існують обставини, що виникають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді.

Так, позивачка стверджує, що головуючим протиправно у підготовчому судовому засіданні було роз`яснено її представникові, що за виклик свідків слід сплачувати судовий збір, як за заявою про забезпечення доказів, що на думку позивачки свідчить про заінтересованість судді. Також позивачка стверджує, що оскільки чоловік судді та чоловік її рідної сестри працювали і працюють під керівництвом теперішнього начальника ГУНП в Одеській області, то головуючий прямо заінтересована в наслідках розгляду справи та перебуванні справи в її провадженні, що викликає сумніви в неупередженості та об`єктивності судді.

Згідно з ч.7-9 ст.40 ЦПК України, питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

З урахуванням викладеного, судом було ухвалено провести розгляд заяви ОСОБА_1 про відвід судді в порядку письмового провадження в судовому засіданні без повідомлення учасників справи.

Дослідивши, вивчивши подану заяву та оглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Статтею 37 ЦПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.06. у справі «Білуга проти України», від 28.10.98. у справі «Ветштайн проти Швейцарії» тощо) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Як вбачається із заяви про відвід, підставою для відводу судді є сумніви у неупередженості і об`єктивності судді, що полягає в незгоді позивача з процесуальним рішенням ухваленим головуючим по справі.

Однак, суд вважає зазначену підставу на підтвердження наявності сумнівів в об`єктивності і неупередженості судді, безпідставними, оскільки відповідно до ч. 4 ст.36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, з урахуванням вимог ч.4 ст.36 ЦПК України, вказані посилання посилання, як на підставу для відводу судді, є неналежними.

Одночасно суд вважає за необхідне зазначити, що дійсно у підготовчому судовому засіданні головуючим було звернуто увагу і роз`яснено представникові позивача, що допит свідків у відповідності до положень ч.2 ст. 116 ЦПК України належить до способів забезпечення судом доказів, а відтак заява про допит свідків повинна відповідати вимогам статті 117 ЦПК України, якою встановлені вимоги до заяви про забезпечення доказів.

Статтею 12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Отже, з урахуванням вищевказаних приписів законодавства, судом у підготовчому судовому засіданні, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, у відповідності до п.4 ч.5 статті 12 ЦПК України, а саме сприяючи учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, було роз`яснено представнику позивача вимоги статті 117 ЦПК України.

Стосовно доводів позивачки про наявність сумнівів в неупередженості та об`єктивності судді, через родинні стосунки судді, зазначаємо, що головуючий підтверджує, що не знайомий і не перебуває у будь-яких відносинах з начальником ГУНП в Одеській області, за наслідком чого доводи позивачки про наявність будь-яких сумнівів в неупередженості та об`єктивності судді є голослівними, безпідставними, необґрунтованими та навпаки надуманими.

На підставі викладеного, суд доходить до висновку, що посилання викладені заявником, як на підставу для відводу судді, є необґрунтованими і безпідставними, а тому не є підставами для задоволення заяви про відвід.

Будь-яких інших підстав, які викликали б сумнів в об`єктивності та неупередженості судді не встановлено.

Відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

З огляду на те, що відповідно до ст. 36 ЦПК України заявлений відвід є необґрунтованим, та заява про відвід надійшла до суду більш ніж за три робочі дні до наступного судового засідання, суд вважає що слід передати заяву про відвід судді до канцелярії Київського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Калініченко Л.В.

Керуючись ст.ст. 36, 39-41 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Визнати заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Л.В. Калініченко по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про встановлення факту проживання однією сім`єю- необґрунтованою.

Заяву передати до канцелярії Київського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Калініченко Л.В.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено - 16.04.2021 року.

Головуючий Калініченко Л. В.