У Х В А Л А

Справа № 932/18507/19

Провадження № 2/932/3057/20

12 квітня 2021 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - Куцевола В.В.,

при секретарі Скопа Н.О.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідачів ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі клопотання представника відповідача про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Аршава Інна Олександрівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Аршава Інна Олександрівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідачів клопотав про витребування інформації щодо укладення позивачем декларації з сімейним лікарем ТОВ «Екодніпро» МЦ «Medical Plaza», з Головного управління міграційної служби у Дніпропетровській області відомостей про видачу позивачці паспорту для виїзду закордон та строку його дії, з адміністрації Державної прикордонної служби України відомостей щодо перетину позивачкою державного кордону у період часу з 04.02.2018 року по 18.12.2019 року.

Клопотання обґрунтував тим, що позивачка не обізнана про існування цього спору, а викладені у позови обставини поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини не відповідають дійсності, оскільки твердження про втрату паспорта громадянина України, як причини неможливості своєчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини спростовується наявністю у позивачки паспорту громадянина України для виїзду закордон. У період часу з 04.02.2018 року по 18.12.2019 року позивачка виїжджала за межі України. У 2019 році позивачка брала участь у голосуванні на виборах до Верховної Ради України та Президента України, тому в державному архіві Дніпропетровської області мали зберегтись відомості про її участь у таких виборах. До голосування на виборчій дільниці громадяни допускаються тільки при наявності паспорта, що фіксується у книзі обліку про видачу бюлетеня. Окрім того, у 2018 році розпочато реформу системи охорони здоров`я в Україні, через позивач мала укласти декларацію з сімейним лікарем, що могла зробити виключно при наявності паспорту. Дані докази доведуть той факт, що позивач паспорт не втрачала та мала можливість прийняти спадщину у встановлений законом строк, чого не зробила без поважних причин.

Представник позивача заперечував проти задоволення клопотання в частині витребування інформації Головного управління міграційної служби у Дніпропетровській області та з Державної прикордонної служби України, оскільки факт отримання позивачкою паспорту для виїзду за кордон стороною позивача не заперечується, а також тому, що вважав можливим перевірити цю інформацію самостійно та надати до суду відповідні докази. Оскільки заперечення відповідача можливо спростувати і інформацією щодо видачі паспорту для виїзд закордон, вважав недоцільним витребовувати докази з державного архіву.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку про часткове задоволення клопотання представника відповідачів з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 3 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно із вимогами ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Судом встановлено, що позовні вимоги ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини грунтуються на факті втрати паспорта громадянина України, що унеможливлювало прийняття нею спадщини, шляхом звернення до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк.

Представником позивача у судовому засіданні визнано факт документування позивачки паспортом для виїзду закордон.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Оскільки обставина отримання позивачкою паспорту для виїзду закордон визнається її представником у судовому засіданні, потреби у витребуванні доказів з міграційної служби та прикордонної служби суд не вбачає.

Для доведення чи спростування факту втрати паспорта громадянина України у березні 2018 року, невикористання його позивачкою у період часу до листопада 2019 року, є доцільним перевірити факт укладення позивачкою декларації з сімейним лікарем, яка могла бути підписана лікарем тільки при наявності документу, що посвідчує особу.

З цих підстав, клопотання представника відповідача підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 83, 84, 258, 259, 260, 261, 352-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача про витребування доказів задовольнити частково.

Витребувати від товариства з обмеженою відповідальністю «Екодніпро» МЦ «Medical Plaza» (49055, м.Дніпро, пр.О.Поля, 141-а) належним чином завірені копії декларацій укладених ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з сімейними лікарями товариства з обмеженою відповідальністю «Екодніпро» МЦ «Medical Plaza» у 2018 та 2019 роках.

В іншій частині клопотання представника відповідача - залишити без задоволення.

Витребувані докази надіслати на адресу суду у п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали.

Відповідно до вимог ч.ч. 7, 8 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність встановлену законом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Згідно із вимогами ст. 18 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 16.04.2021 року.

Суддя В.В. Куцевол