КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/7409/2021
справа №753/918/17
У Х В А Л А

12 квітня 2021 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Поліщук Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 лютого 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про виділ частки майна в натурі та стягнення грошової компенсації вартості частки майна та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 , про стягнення витрат на оплату житлово-комунальних послуг,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 10 лютого 2021 року у задоволенні первісного позову відмовлено, зустрічний позов задоволено частково.

Не погодившись з ухваленим рішенням, ОСОБА_1 30 березня 2021 року подано апеляційну скаргу. Просить поновити строк на оскарження рішення, зазначаючи, що копію рішення отримала 24 березня 2021 року.

Згідно із статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З матеріалів справи убачається, що судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення, повний текст не містить дати складання, скаржнику копія рішення вручена 24 березня 2021 року в суді.

Апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з моменту отримання рішення та скаржник просить поновити строк на його оскарження, відтак строк на оскарження рішення підлягає поновленню.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху у зв`язку із наступним.

Відповідно до пункту 3 частини 4 та частини 5 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Одночасно із апеляційною скаргою скаржником подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке мотивоване тим, що вона є одинокою матір`ю, місячний дохід не дозволяє сплатити судовий збір, оскільки в протилежному випадку вона буде поставлена у скрутне матеріальне становище. До заяви додає витяг з витягу Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини 1 статті 135 СК України, відповідно до якого ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та довідку з місця роботи із інформацією про доходи за вересень 2020 року - лютий 2021 року.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Надані ОСОБА_1 докази не можуть бути враховані судом під час розгляду заяви про звільнення від сплати судового збору, оскільки відомості про доходи надані не за повний календарний 2020 рік, а відповідно до даних витягу з реєстру дитині більше 14 років.

У пункті 55 рішення у справі "Креуз проти Польщі" ("Kreuz v. Poland") від 19 червня 2001 року ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до практики ЄСПЛ пункт 1 статті 6 Конвенції не вимагає від держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Разом з тим, там де такі суди існують, гарантії, що містяться у статті 6 Конвенції, повинні відповідати, зокрема, забезпеченню ефективного доступу до цих судів для того, щоб учасники судового процесу могли отримати рішення, яке стосується їх "цивільних прав та обов`язків" (Рішення ЄСПЛ у справі "Гоффман проти Німеччини" ("Hoffmann v. Germany") від 11 жовтня 2001 року, пункт 65; Рішення ЄСПЛ у справі "Кудла проти Польщі" ("Cudla v. Poland") від 26 жовтня 2000 року).

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі "Креуз проти Польщі" ("Kreuz v. Poland") від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі "Шишков проти Росії" ("Shishkov v. Russia") від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ "Kniat v. Poland" від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ "Jedamski and Jedamska v. Poland" від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

З урахуванням викладеного заява про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З матеріалів справи убачається, що ОСОБА_1 заявлено вимоги про виділ їй в натурі житлової кімнати площею 12 кв.м та балкону площею 1,96 кв.м, стягнення на її користь 48446,79 грн. грошової компенсації за зменшення частки. Такі вимоги є майновими і можуть бути оцінені за одною ціною позову. Так, скаржником надано звіт, відповідно до висновку якого вартість квартири загальною площею 78,90 кв.м, житловою 41,42 кв.м, щодо користування якою виник спір, становить 1 940 331,11 грн. (ціна за 1 кв.м становить 24592,28 грн.), їй належить 1/3 частина квартири, а просить виділити у натурі кімнату та балкон загальною площею площу 13,96 кв.м і стягнути грошову компенсацію. Отже, ціна позову становить 391755,02 грн. (13,96 кв.м * 24592,28 грн. + 48446,79 грн.). Ставка судового збору при зверненні до суду першої інстанції з такими вимогами становила 3917,55 грн., відтак ставка судового збору за подачу апеляційної скарги становить 5876,33 грн.

В частині вирішення зустрічного позову та з урахуванням ухваленого рішення, розмір ставки судового збору, що підлягав сплаті при зверненні до суду першої інстанції, становив 640 грн., відтак розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги в цій частині становить 960 грн.

З урахуванням викладеного, ставка судового збору за подачу апеляційної скарги становить 6836,33 грн., які мають бути сплачені на наступні платіжні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Особі, яка подає апеляційну скаргу, слід надати Київському апеляційному суду (судді Поліщук Н.В.) документ про сплату судового збору у вказаному розмірі та на зазначені реквізити.

При вчиненні дій, що пов`язані з виконанням цієї ухвали, особі, якій вона адресована, відповідь слід надавати за адресою Київського апеляційного суду, судді Поліщук Н.В.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 лютого 2021 року.

Відмовити у звільненні від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 лютого 2021 року залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення порушення вимог, встановлених ст.356 ЦПК України, що викладені в ухвалі, - протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що у випадку невиконання вимог ухвали в цій частині апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук