Справа № 308/2095/15-ц
У Х В А Л А

09.04.2021 м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Джуга С.Д. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 грудня 2020 року у складі судді Фазикош О.В., у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області, треті особи без самостійних вимог: приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Гудкова Н.В., державний нотаріус Першої Ужгородської державної нотаріальної контори Ластівка А.В., про визнання недійсним частини договору купівлі-продажу, визнання недійсним і скасування договору дарування частини квартири, визнання права власності на квартиру, визнання недійсною реєстрації,-

в с т а н о в и в :

Ухвалою судді Закарпатського апеляційного суду від 08 лютого 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 залишено без руху, оскільки апелянтом подано апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляціне оскарження; до апеляційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору; не додано довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника в суді апеляційної інстанції.

До Закарпатського апеляційного суду надійшла заява від представника апелянта ОСОБА_2 про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої долучено заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження; ордер про надання правничої допомоги та клопотання про звільнення від сплати судового збору.

З поданого ордеру підтверджуються повноваження представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в Закарпатському апеляційному суді.

Стосовно заяви про поновлення строку слід зазначити наступне.

Згідно ст.354 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається - протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, 17 грудня 2020 року в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали, повний текст ухвали складено 22 грудня 2020 року, копію ухвали апелянт ОСОБА_1 отримала лише 18 січня 2021 року, про що свідчить подані до заяви копія конверту з трекінг номером та відомості з офіційного сайту "Укрпошта" за трекінг номером, після чого 02 лютого 2021 року подано апеляційну скаргу.

З врахуванням того, що апеляційну скаргу подано апелянтом протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення оскаржуваної ухвали, то строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин і такий підлягає поновленню.

Разом з тим, недоліки апеляційної скарги усунуто не в повному обсязі, зокрема, представником апелянта не подано документу, який підтверджує сплату судового збору.

Натомість, до заяви про усунення недоліків подано клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з важким матеріальним становищем з посиланням на відсутність у апелянта доходу та наявну довідку з державного реєстру фізичних-осіб платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків від 26.02.2021 року №41436.

Щодо поданого клопотання слід зазначити наступне.

Згідно з ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI «Про судовий збір» та 136 ЦПК України єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є врахування судом майнового стану сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Так, на обгрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору представником апелянта додано довідку з державного реєстру фізичних-осіб платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків, в якій зазначено, що за період з 1 кварталу 2020 року по 4 квартал 2020 року інформація про доходи ОСОБА_1 відсутня.

Довідка про відсутність інформації про доходи ОСОБА_1 не є достатнім доказом для наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, оскільки не відображає всі дані про майновий стан апелянта, а саме відсутності у особи грошових коштів на рахунку,рухомого чи нерухомого майна тощо.

Суд враховує, що доводи заявника про відсутність доходів в цілому об`єктивно не можуть відповідати дійсним обставинам щодо майнового стану заявника, враховуючи потреби фізичної особи у придбанні продуктів харчування, одежі, взуття, інших необхідних промислових товарів та засобів гігієни, медичне обслуговування, понесення витрат на транспорт та оплату комунальних послуг, тощо.

Крім того, слід зазначити, що розмір судового збору, який підлягає оплаті за подання апеляційної скарги у цій справі (454 грн) не є значним та не свідчить про надмірний тягар по сплаті судового збору.

З огляду на викладене, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Таким чином подана апеляційна скарга підлягає сплаті судовим збором.

З врахуванням наведеного, недоліки апеляційної скарги усунуто не в повному обсязі.

Отже, апелянту потрібно сплатити судовий збір за подання даної апеляційної скарги у розмірі 454 грн. (2270 грн. х 0,2) який повинен бути внесений або перерахований апелянтом за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37975895;

Банк одержувача: Казначейство України (ел. адм. под.);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0007493;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Призначення збору - за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду; фізичною особою, пункт 1.9.2

Згідно ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З огляду на те, що недоліки апеляційної скарги апелянтом усунуто не в повному обсязі, відповідно до вимог ст.127 ЦПК України, слід продовжити ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 строк для усунення недоліків апеляційної скарги на протязі десяти днів з дня отримання даної ухвали шляхом сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.127, 136, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження - задовольнити, поновити ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 грудня 2020 року.

Продовжити ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом сплати судового збору на протязі десяти днів з дня отримання даної ухвали .

Роз`яснити, що якщо апелянт відповідно до цієї ухвали у встановлений строк усуне недоліки апеляційної скарги, а саме, здасть в канцелярію суду апеляційної інстанції або надішле поштою оригінал документу про сплату судового збору - апеляційна скарга вважається поданою в день первинного її подання до суду. Інакше скарга буде вважаєтися неподаною і повертатися.

Суддя С.Д. Джуга