Справа № 629/1901/21
Провадження № 2/629/814/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14.04.2021 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Цендра Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до Виробничого кооперативу «СОВА» про стягнення заборгованості, суд,-

ВСТАНОВИВ:

До Лозівського міськрайонного суду Харківської області надійшла вищезазначена позовна заява про стягнення заборгованості.

Згідно з ч. 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Доступ до правосуддя в контексті п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК України.

Дослідивши зміст позовної заяви, судом було встановлено, що дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних із розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Пунктом 29 Постанови Пленуму ВССУ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК (відповідає ст.136 ЦПК України) єдиною підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Представником позивача зазначено в позовній заяві клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, але дане клопотання не містить допустимих доказів та

обґрунтування обставин які могли б бути підставою для звільнення останньої від сплати судового збору, оскільки наданим доказом є лише довідка про доходи позивача за 2019 рік, яка не може бути врахована судом при вирішенні даного клопотання.

Суд зауважує, що обґрунтування обставин та подання доказів, які свідчать про неможливість або ускладнення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається лише на позивача.

Тобто, позивач має сплатити судовий збір або надати суду докази, які б підтверджували розмір річного доходу позивача за попередній календарний рік та давали розуміння про поточний майновий стан та підтверджували дійсну відсутність можливості сплатити судовий збір.

Крім того, в позовній заяві представником позивача зазначено розрахунок щодо сплати судового збору, який є невірним.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01 січня 2021 року складає 2270,00 гривень, тобто розмір судового збору повинен складати 908 гривень 00 копійок.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви фізичною особою майнового характеру встановлюються у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11350,00 грн).

Згідно п.1,10 ч.1 ст.176ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі 761/11472/15-ц, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі.

Отже, позивачем при подачі позову до суду має бути сплачено судовий збір за подання заяви майнового характеру у розмірі 908,00 грн. та немайнового характеру у розмірі 908,00 грн. , а всього 1816,00грн.

Також відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В обґрунтування своїх позовних вимог відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України представником позивача не надано документів, які б свідчили про вступ до кооперативу (заява), заяву про звернення до кооперативу та збільшення пайових внесків, квитанції про перерахунок коштів на рахунок відповідача, розрахунок заборгованості, а саме: скільки внесено пайових внесків, нараховано дивідендів, 3 % річних та інфляційних витрат.

Тобто, в позовній заяві повинні міститися не лише позовні вимоги та викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а й мають бути додані докази, що підтверджують позовні вимоги, оскільки їх відсутність позбавить можливості суд дати об`єктивну оцінку викладеним у позові обставинам, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Крім того, в позовній заяві представником позивача зазначено, що ОСОБА_1 є членом ГО «РУХ`СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС», але на підтвердження даної інформації суду не надано будь-яких документів, а також не надано статут громадської організації.

Окрім того, представником позивача в прохальній частині позовної заяви зазначено «…перерахувати на особисті рахунки ОСОБА_1 заборгованість…», але не зазначено на які особисті рахунки слід зробити перерахунки.

За таких обставин, подана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу

строку для усунення недоліків, а саме: сплатити судовий збір або надати клопотання про звільнення від сплати судового збору надавши допустимі докази, щодо неможливості сплатити судовий збір; надати документи, які б свідчили про вступ до кооперативу (заява), заяву про звернення до кооперативу та збільшення пайових внесків, квитанції про перерахунок коштів на рахунок відповідача, розрахунок заборгованості, а саме: скільки внесено пайових внесків, нараховано дивідендів, 3 % річних та інфляційних витрат; надати статут ГО «РУХ`СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС»; вказати особистий рахунок позивача на який має бути перераховано суму заборгованості.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до Виробничого кооперативу «СОВА» про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, роз`яснивши, що в іншому випадку заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В.Цендра