Провадження №: 2/755/2180/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" квітня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва

у складі: головуючого - судді Гончарука В.П.

за участі секретаря Гриценко О.І.

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Іванюка В.І.

розглянувши у відкритому судовому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Порше Мобіліті» про визнання кредитного договору недійсним, суд,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м.Києва перебуває вказана вище цивільна справа.

В судовому засідання представником позивача заявлено клопотання про призначення в рамках розгляду даної справи судово - почеркознавчої експертизи, в ході яких дослідити підписи ОСОБА_2 в загальних умовах кредитування, так - як за твердженням представника позивача його довірительниця - позивач ОСОБА_2 не була ознайомлена відповідачем з загальними умовами кредитування та не ставила свій підпис в загальних умовах кредитування додатку до кредитного договору

Представник відповідача в судовому засіданні пояснив, що своїми діями представник позивача зловживає своїми процесуальними правами, так -як підставою визнання договору, згідно з позовною заявою, є порушення відповідачем Закону України «Про захист прав споживачів», а також дане клопотання заявлено з порушенням вимог цивільно - процесуального законодавства, а саме заявлено вже на стадії судового розгляду.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи суд встановив наступне, що відповідно до вимог ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Статтею 81 ЦПК України також визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Також статтею 102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Як убачається зі змісту позовної заяви, що підписана безпосередньо позивачем ОСОБА_2 остання стверджує, що 22.05.2014 р. позивач була запрошена до ТОВ «Порше Мобіліті» для додаткового підписання графіку погашення кредиту та надання «Загальних умов кредитування» та в момент підписання вказаних документів позивач не розуміла, що відбувається порушення її прав як споживача.

Крім того позивачем до позовної заяви позивачем надано копію загальних умов кредитування додатку до кредитного договору, де стоять підписи, позичальника, поручителя та кредитора та зазначена копія завірена безпосередньо позивачем по справі.

Крім того, шляхом проведення даної експертизи представник позивача має намір дослідити обставини, що не відносяться до підстав доказування.

Також статтею 107 ЦПК України визначено, що матерали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати.

Також у відповідності до вимог ч.2 ст.116 ЦПК України передбачено, що способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Частиною 3 статті 117 ЦПК України передбачено, що за подання заяви про забезпечення доказів сплачується судовий збір у розмірі, встановленому законом. Документ, що підтверджує сплату судового збору, додається до заяви.

Частиною 4 даної статті передбачено, що суд, встановивши, що заяву про забезпечення доказів подано без додержання вимог цієї статті, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 4 ст.12 ЦПК також передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що клопотання представника позивача задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 79-82, 103,104, 113, 222, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання представника позивача про призначення судово - почеркознавчої експертизи - відмовити.

Суддя