Справа № 206/1609/21
Провадження № 2/206/759/21
У Х В А Л А

16 квітня 2021 року суддя Самарського районного суду міста Дніпропетровська Кушнірчук Р.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

ВСТАНОВИВ:

15 квітня 2021 року на адресу Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшла вищезазначена позовна заява.

Дана позовна заява надійшла до суду в електронному вигляді за електронним цифровим підписом позивача ОСОБА_1 , яка містить зазначення про те, що документ було сформовано в системі «Електронний суд» 14 квітня 2021 року.

Дослідивши матеріали позовної заяви, враховуючи обставини подання даної позовної заяви до Самарського районного суду м. Дніпропетровська, суддя зазначає наступне.

Частинами 1, 2, 4, 13 ч. 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Відповідно до п.п. 15.15 п. 15 ч. 1 Перехідних положень ЦПК України єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі, а розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі, що відповідає п.п. 15.1 та п.п. 15.3 п. 15 ч. 1 Перехідних положень ЦПК України.

Так, 01.12.2018 в газеті «Голос України» було опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Також вказано, що дослідна експлуатація системи розпочинається з 01.03.2019 у складі наступних підсистем (модулів): Єдиний контакт-центр судової влади України; Єдина підсистема управління фінансово-господарськими процесами; Офіційна електронна адреса (Електронний кабінет); Офіційний веб-портал «Судова влада України»; Єдиний державний реєстр судових рішень; Підсистема «Електронний суд»; Модуль «Автоматизований розподіл»; Модуль «Судова статистика». З 01.01.2019 підсистема ЄСІТС функціонує в тестовому режимі.

Проте, 1 березня 2019 року, в газеті "Голос України" (№ 42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення про відкликання ДСА України оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 01.12.2018) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Таким чином, після публікації цього оголошення зміни, передбачені Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), не набувають чинності.

Так, дійсно в судах використовується тестова експлуатація вказаних підсистем та модулів ЄСІТС, підключення до яких здійснюється поступово, згідно з окремими наказами ДСА України.

Правові підставі та порядок використання відповідної підсистеми на перехідний період (до впровадження ЄСІТС) визначено Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим в редакції рішення Ради суддів України від 12.04.2018 № 16.

В той же час, Самарський районний суд м. Дніпропетровська станом на 14 квітня 2021 року не віднесено до пілотних судів, однак, така система підключена до Самарського районного суду м. Дніпропетровська відповідно до наказу ДСА України 02.07.2018 № 339, що і стало передумовою для реєстрації вказаної заяви, в той же час, підстави для використання сервісу «Електронного суду» у Самарського районного суду м. Дніпропетровська відсутні.

Між тим, порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, зокрема ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Частиною 2 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

В той же час, враховуючи, що позовна заява підписана електронним цифровим підписом позивача, суддя, враховуючи обставини викладені вище (щодо відсутності підстав для використання сервісу «Електронного суду»), вважає, що фактично, позовну заяву подано до суду з порушенням порядку визначеного діючою редакцією Цивільного процесуального кодексу України.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Також, частинами 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Проте, в порушення вказаних норм, позивачем фактично не додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, а також не підтвердив відповідність копій письмових доказів оригіналу, які знаходяться у нього своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення відповідно до п. 5 ст. 95 ЦПК України.

При цьому, суд звертає увагу, що обов`язок направлення копії позовної заяви з додатками разом з ухвалою про відкриття провадження у справі та судовою повісткою про виклик до суду покладено саме на суд відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України, однак за викладених вище обставин, суд позбавлений можливості здійснити таке направлення сторонам по справі.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем не було надано оригінал квитанції про сплату судового збору у визначеному законодавством розмірі, проте у прохальній частині позовної заяви зазначено клопотання про відстрочення сплати судового збору до винесення рішення по справі.

Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

За нормами законодавства єдиною підставою для вчинення судом дій щодо звільнення позивача від сплати судового збору є майновий стан заявника. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Крім того, у пункті 29 Постанови пленуму ВССУ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, позивач посилався на те, що він отримує низьку пенсію та інших доходів не має.

На підтвердження свого майнового стану позивачем було надано копію пенсійного посвідчення та довідку про доходи №111575 від 05 лютого 2021 року, виданої відділом обслуговування громадян №5 Управління обслуговування громадян Головного управління пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, відповідно до якої ОСОБА_1 дійсно перебуває на обліку в Лівобережному об`єднаному управлінні ПФУ в м. Дніпрі в Дніпропетровській області і отримує пенсію за віком. Сума пенсії за період з 01.08.2020 по 31.01.2021 складає 12743,46 грн.

Проте, будь-яких інших доказів на підтвердження того, що позивач не отримує інших доходів, окрім пенсії (довідки про доходи, виданої податковим органом, довідки про відсутність нарахування соціальних виплат, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), суду надано не було.

За таких обставин, вважаю, що клопотання позивача про розстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Так, відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2270 грн.

Згідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем встановлено ставку судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 заявлено дві вимоги майнового характеру на загальну суму 53542 грн., а саме стягнення з відповідача на його користь матеріального збитку у розмірі 3542 грн. та моральної шкоди у розмірі 50000 грн.

Отже, за подання до суду даної позовної заяви повинно бути сплачено судовий збір у розмірі 908 грн.

Таким чином, враховуючи зазначені вимоги закону, позивачу необхідно сплатити суму судового збору у зазначеному розмірі та надати до суду докази його сплати.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В свою чергу, суддя звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

На підстави викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди залишити без руху.

Для виправлення зазначених в ухвалі недоліків встановити позивачу строк, який не може перевищувати 3 (трьох) днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач ГУК у Дн-кій обл./Сам.р/22030101, код отримувача (), банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), номер рахунку (IBAN) UA0004634, наявність відомчої ознаки «00» Без деталізації за відомчою ознакою

Попередити, що у випадку не усунення в зазначений строк позивачем недоліків заяви, вона буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.О. Кушнірчук