Справа № 752/2830/21
Провадження № 2/752/5033/21
У Х В А Л А

(про повернення позовної заяви)

16 квітня 2021 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кахно І. А., розглянувши позовну заяву приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги,

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшла позовна заява приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» (далі - ПрАТ «АК «Київводоканал») до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 23 лютого 2021 року позовну заяву ПрАТ «АК «Київводоканал» залишено без руху, позивачу надано строк на усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Підставою для постановлення ухвали та залишення позовної заяви без руху була невідповідність позовної заяви вимогам частини п`ятої статі 175 ЦПК України, зокрема, до позовної заяви позивачем не надано належних та допустимих доказів належності відповідачу на праві власності квартири АДРЕСА_1 , з приводу утримання якої виник спір; чи є відповідач одноособовим власником вказаної квартири, чи є інші співвласники квартири, чи є відповідач наймачем квартири, якщо так, то на якій правові підставі.

12 квітня 2021 року до суду надійшла заява на усунення недоліків, зазначених в ухвалі від 23 березня 2021 року, у яких позивач повідомив, що у нього відсутня можливість надати суду докази, якими підтверджуються право власності на квартиру ОСОБА_1 та кількість осіб, зареєстрованих у квартирі та споживаючих послуг, оскільки у ПрАТ «АК «Київводоканал» відсутні зазначені в ухвалі суду докази, а законодавством не передбачено права чи обов`язки надавачів послуг вимагати і зберігати копії зазначених документів. Також позивач повідомив, що ОСОБА_1 є споживачем послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі публічного договору про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення, опублікованого 05 серпня 2014 року в газеті «Хрещатик» № 110 (4510).

У той же час, обґрунтовуючи відсутність можливості надати суду докази, якими підтверджуються правий статус ОСОБА_1 щодо квартири, з утримання якої виник спір, позивач не звертався до суду в порядку, передбаченому статтею 84 ЦПК України, про витребування таких доказів у разі наявності причин неможливості самостійного отримання таких доказів.

Крім того, інформація про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження, що міститься у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, є відкритою та загальнодоступною.

Для фізичних та юридичних осіб інформація за об`єктом нерухомого майна та суб`єктом речового права надається в електронній формі через офіційний веб-сайт Міністерства юстиції України (https://minjust.gov.ua) за умови ідентифікації такої особи (фізичної або юридичної) з використанням електронного цифрового підпису чи іншого альтернативного засобу ідентифікації особи або в паперовій формі державним реєстратором.

За своєю природою змагальність судочинства засновується на розподілі процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Розподіл процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності втілюється у площині лише прав та обов`язків сторін. Отже, принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та з принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає (правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року у справі № 522/16724/16-ц).

Відповідно до пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Сам факт опубліковання в газеті "Хрещатик" повідомлення про публічний договір про надання ПрАТ «АК «Київводоканал» житлово-комунальних послуг не є доказом покладання на відповідача обов`язку зі сплати житлово-комунальних послуг без надання позивачем документального підтвердження правової підстави користування відповідачем квартирою, з приводу утримання якої виник спір.

Крім того, згідно даних відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київської області, які надійшли на запит суду 22 лютого 2021 року, ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Станом на 16 квітня 2021 року позивачем вимоги ухвали суду від 23 лютого 2021 року не виконані; до суду не подано будь-яких заяв чи клопотань про продовження строку для усунення вказаних недоліків.

Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки вимоги ухвали від 23 лютого 2021 року про залишення позовної заяви без руху позивачем не виконано, для виконання було достатньо часу, наслідки невиконання вимог ухвали були роз`яснені, то відповідно до вимог частини третьої статті 185 ЦПК України, позовну заяву ПрАТ «АК «Київводоканал» необхідно визнати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена суддею 16 квітня 2021 року.

Суддя І. А. Кахно