Справа № 212/1550/21
У Х В А Л А

15 квітня 2021 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді Колочко О.В., за участі секретаря судового засідання Ігнатьєвої А.А., за участі позивача ОСОБА_1 , представника позивача адвоката Котар С.В., представників відповідача Погорілецької А.В., Примакова К.О., представника третьої особи Деркач Н.В., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання незаконним утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на території України та повернення їх дітей до Німеччини.

Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04 березня 2021 року відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження.

13 квітня 2021 року через канцелярію суду від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про забезпечення повернення неповнолітніх дітей до Німеччини на підставі п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, в обґрунтування якого посилається на те, що позивачем ОСОБА_1 було порушено порядок звернення з відповідною заявою, оскільки позивач не звернувся до Мін`юсту або центрального органу будь-якої іншої Держави, що є Стороною Конвенції про цивільно-правові аспекти міжнародного викрадення дітей, а одразу через свого представника адвоката Котар С.В. звернувся до суду. Крім того, посилалася на те, що питання повернення з України до іноземної держави дитини, яка незаконно утримується, визначається Порядком виконання на території України Конвенції, якщо такі дії порушують права особи і не містять складу злочину, тоді як позивач посилається у позові на те, що він звернувся до поліції Мюнхена, де триває розслідування, що не дає підстави для застосування Конвенції.

В судовому засіданні відповідач та її представники підтримали заявлене клопотання, просили залишити позов без розгляду.

Представник позивача заперечила проти задоволення клопотання, зазначила, що відповідно до норм Конвенції особа має право звернутися безпосередньо до суду, усі документи, подані до суду, оформлені належним чином.

Позивач підтримав думку свого представника.

Представник третьої особи у вирішенні клопотання поклалася на розсуд суду.

Суд, заслухавши думку учасників справи, дійшов такого висновку.

Статтею 29 Конвенції про цивільно-правові аспекти міжнародного викрадення дітей від 25.10.1980 передбачено, що ця Конвенція не перешкоджає ніякій особі, установі або органу, що заявляє про порушення прав піклування або доступу відповідно до положень статей 3 або 21, прямо звернутися до судових або адміністративних органів будь-якої Договірної держави, на основі положень цієї Конвенції або на іншій основі.

Таким чином, у контексті Гаазької конвенції дозволяється заінтересованій особі звернутися на її підставі безпосередньо до суду, не залучаючи Центральні органи Держави.

Крім того, Конвенцією визначено, що громадяни Договірних держав і особи, які постійно проживають у цих державах, мають право на одержання юридичної допомоги та консультацій в питаннях, пов`язаних із виконанням цієї Конвенції, у будь-якій іншій Договірній державі на тих же умовах, що і громадяни такої держави або особи, які постійно проживають на її території (стаття 25).

При цьому, Конвенція не визначає порядку розгляду заяв у судах, тобто суд керується національним процесуальним законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 60, ч. 4 ст. 62 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Як вбачається з матеріалів справи, до позовної заяви долучено копії договору про надання правової допомоги № 006 від 12.02.2021, укладеного між позивачем та Адвокатським бюро «Світлани Котар», ордеру на надання правничої допомоги Мбах Джонасу Фортем на підставі договору № 006 адвокатом Котар С.В., свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю ОСОБА_5 .

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

З огляду на наведене вище, у суду немає підстав для залишення позову без розгляду за клопотанням відповідача, оскільки він поданий із дотриманням як норм Конвенції, так і норм ЦПК України.

Що стосується посилань відповідача на неможливість застосування норм Конвенції при розгляді цієї справи, оскільки у позові позивач посилався на те, що триває розслідування, суд зазначає, що на теперішній час триває підготовче провадження і відсутні відомості про порушення кримінального переслідування, а до позовної заяви додано лише копію повідомлення про направлення листа ОСОБА_6 і Тіхі «Адвокати» до Департаменту кримінального розшуку № 1 м. Мюнхен як органу, відповідальному за обробку.

У своєму клопотанні відповідач також як на підставу залишення позову без розгляду посилалася на неналежно оформлені письмові докази, додані до позовної заяви, такі доводи відповідача суд відхиляє, оскільки це не є підставою для залишення позову без розгляду відповідно до ст. 257 ЦПК України, і підлягає оцінці відповідно до ст. 89 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 25, 29 Конвенції про цивільно-правові аспекти міжнародного викрадення дітей від 25.10.1980, ст.ст. 58, 60, 62, 257 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

клопотання ОСОБА_2 про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання незаконним утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на території України та повернення їх дітей до Німеччини відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О. В. Колочко