Справа № 629/1883/21
Провадження № 2/629/796/21
У Х В А Л А

16.04.2021 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Попов О.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до виробничого кооперативу «СОВА» про визнання дій протиправними та стягнення коштів,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправною відмову ВК «СОВА» від виконання зобов`язань відносно ОСОБА_1 згідно договору як Асоційованим членом ВК «СОВА»; зобов`язати ВК «СОВА» нарахувати та виплатити гроші, які були заборговані ОСОБА_1 у сумі 15729,62 грн.; стягнути з ВК «СОВА» заборгованість на користь ОСОБА_1 у сумі 15729,62 грн.; стягнути з ВК «СОВА» моральну шкоду на користь ОСОБА_1 у сумі 2000 грн.; зобов`язати ВК «СОВА» перерахувати на особистий рахунок ОСОБА_1 заборгованість у сумі 15729,62 грн. та моральну шкоду у сумі 2000 грн. Також просить звільнити позивача від сплати судового збору, стягнувши його з відповідача.

Перевіривши дотримання позивачем вимог, які пред`являються до форми і змісту позовних заяв, суддя вважає, що подана заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона цим вимогам не відповідає з наступних підстав.

Пунктом 3 частини 3 статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як роз`яснено у цій постанові, судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Отже, дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Позивач в позовній заяві, вказує, що нею повинно бути сплачено судовий збір за 5 вимог: 3 майнового, 1 немайнового характеру, 1 про відшкодування моральної шкоди. За вимоги матеріального характеру: 3 х 848 грн. = 2544 грн.; вимоги нематеріального характеру: 1 х 848 грн. = 848 грн., вимоги про відшкодування моральної шкоди: 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб тобто 2102 грн. Разом позивачем повинно бути сплачено судовий збір у розмірі 5494 грн.

Суд зазначає, що згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно п. 1, п. 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Розмір судового збору визначається відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01 січня 2021 року складає 2270,00 гривень, тобто розмір судового збору повинен складати 908 гривень 00 копійок.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви фізичною особою майнового характеру встановлюються у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11350,00 грн)

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі 761/11472/15-ц, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі.

Отже, позивачем при подачі позову повинно бути сплачено судовий збір за подання заяви майнового характеру у розмірі 908 гривень 00 копійок та немайнового характеру у розмірі 908 гривень 00 копійок.

Відповідно ч. 1 ст. ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Позивач, обґрунтовуючи вимоги про звільнення від сплати судового збору, посилається на те, що вона є пенсіонеркою, має дохід у вигляді пенсії у сумі 28418,06 гривень.

Так, як вбачається з доданих до позовної заяви документів, позивач перебуває на обліку в Криворізькому центральному об`єднаному управлінні ПФУ в Дніпропетровській області. З січня 2018 року по жовтень 2019 року позивачеві фактично був виплачений розмір пенсії у сумі 48745,22 грн.

Довідки про доходи за 2020 рік позивачем не надано, в зв`язку з чим суд не має можливості визначити, чи перевищує розмір судового збору 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

В той час як позивач є особою пенсійного віку, в позовній заяві зазначає, що з 23.03.2016р. є асоційованим членом ВК «СОВА», та перерахувала гроші у сумі 3000 гривень у вигляді паю, згодом збільшила пайовий внесок на суму 6000 грн., який відразу ж сплатила.

Суд попередньо визначає суму судового збору, який підлягає сплаті при подачі позовної заяви у розмірі 1816 гривень 00 копійок.

Отже, позивачем не надано доказів того, що її майновий стан не дає можливості сплатити 1816 гривень 00 копійок судового збору за подання до суду позовної заяви майнового та немайнового характеру.

За таких обставин, позивачем при подачі позовної заяви повинно бути сплачено судовий збір у розмірі 1816 гривень 00 копійок, за наступними реквізитами: Населений пункт: Лозівський міськрайонний суд Харківської області, отримувач: Лозівська міська отг ГУК Харків обл МТГ Лозова 22030101, код отримувача (ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.), номер рахунку: (IBAN)UA0020573, код класифікації доходів бюджету: 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до виробничого кооперативу «СОВА» про визнання дій протиправними та стягнення коштів - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали, строк 5 (п`ять) днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху, заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо визначення розміру судових витрат у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених ЦПК України), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами ЦПК України, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя О.Г. Попов