Постанова

Іменем України

13 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 233/2699/18

провадження № 61-10674св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (судді-доповідача), Жданової В. С., Зайцева А. Ю.,

учасники справи:

позивач (відповідач за зустрічним позовом) -Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі»,

відповідач (позивач за зустрічним позовом) - ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін касаційну Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 30 січня 2020 року у складі судді Малінова О.С., постанову Донецького апеляційного суду від 10 червня 2020 року у складі колегії суддів: Халаджи О. В., Азевича В. Б., Кішкіної І.В.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2018 року Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі», (далі - АТ «ДТЕК Донецькі електромережі») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості згідно акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН).

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 мешкає у будинку АДРЕСА_1 та на підставі особового рахунку № НОМЕР_1 є споживачем електричної енергії, постачання якої здійснюється позивачем.

12 вересня 2017 року представниками позивача був складений акт № 213644 про порушення ПКЕЕН, за яким встановлено самовільне підключення електроустановок до мережі, яка не є власністю енергопостачальника - змонтовано скриту електропроводку з перемикачем, який відключає лічильник від навантаження. Місце самовільного підключення - на ввідних проводах до приладу обліку на горищі.

Згідно із пунктом 53 ПКЕЕН та Методики обчислення розміру завданих постачальнику електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за вказаним актом була нарахована сума безобліково спожитої електроенергії у розмірі 42 519,16 грн.

Оскільки вказана сума відповідачем у добровільному порядку не сплачена, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулось з цим позовом до суду та просило стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку, у сумі 42 519,16 грн.

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом до АТ «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання незаконним та скасування рішення комісії Костянтинівського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькобленерго», оформлене протоколом № 383 від 11 жовтня 2017 року.

Зустрічний позов мотивовано тим, що акт про порушення від 12 вересня 2017 року складений з порушенням встановленого порядку для його складання, передбаченого Методикою.

Також позивач за зустрічним позовом вважає, що АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» порушені вимоги пункту 53 ПКЕЕН.

Враховуючи зазначене, ОСОБА_1 просив визнати незаконним та скасувати рішення комісії Костянтинівського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», оформлене протоколом № 383 від 11 жовтня 2017 року по розгляду акту про порушення ПКЕЕН.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Костянтинівського міськрайонного суду первісний позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, у розмірі 2 232,95 грн. В решті позовних вимог відмовлено.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

У задоволенні зустрічного позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що факт порушення споживачем ПКЕЕН підтверджується актом від 12 вересня 2017 року № 213644, складеним представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про порушення ПКЕЕН. Акт про порушення від 12 вересня 2017 відповідає вимогам пункту 53 ПКЕЕН і розділу 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

При цьому, суд дійшов висновку, що стягненню підлягає заборгованість за не обліковану електричну енергію з дати контрольного огляду приладу по день виявлення самовільного підключення, тобто з 21 липня 2017 року по 12 вересня 2017 року.

Суд зазначив, що він не вбачає порушення прав споживача з боку працівників АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» як під час фіксування порушення, так і під час процедури розгляду та прийняття рішення комісією Костянтинівського РЕМ.

Частково не погодившись з таким рішенням місцевого суду, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» подало апеляційну скаргу.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Київського апеляційного суду від 11 березня 2020 року рішення районного суду змінено в частині стягнення розміру вартості не облікованої електричної енергії та суми судового збору.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, у розмірі 4 971,89 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» судовий збір у розмірі 2 353,40 грн.

Змінюючи рішення суду першої інстанції в частині обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, апеляційний суд виходив з того, що розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії здійснено АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» з недотриманням вимог Методики в частині визначення періоду, за який має здійснюватися такий розрахунок. Не вірно визначив такий період і суд першої інстанції.

Тому, враховуючи, що саме 18 травня 2017 року був останній обхід представниками енергопостачальника за адресою споживача та виконувались контрольні фіксування показів засобу обліку, а тому саме за період з 18 травня 2017 року по 12 вересня 2017 року необхідно розраховувати заборгованість за необліковану енергію.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у липні 2020 року до Верховного Суду, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, уточнивши вимоги, просило рішення місцевого суду та постанову суду апеляційної інстанції скасувати в частині первісних позовних вимог та ухвалити в цій частині нове рішення, яким задовольнити позов в повному обсязі.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що суди першої та апеляційної інстанцій ухвалили рішення необґрунтовано з порушенням норм матеріального та процесуального права, неповно та неправильно встановили обставини, які мають значення для справи, а тому висновки судів в частині вирішення первісних позовних вимог, не відповідають фактичним обставинам справи.

Касаційна скарга мотивована тим, що суди невірно застосували положення пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, що призвело до помилкового визначення такого періоду.

Доводи інших учасників справи

Інші учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду своїх заперечень щодо змісту і вимог касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу до касаційного суду не направили.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від 11 вересня 2020 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою в указаній справі та витребувано матеріали цивільної справи.

13 листопада 2020 року вказана справа передана на розгляд до Верховного Суду.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Суд встановив, що ОСОБА_1 є власником та мешкає у будинку АДРЕСА_1 та на підставі особового рахунку № НОМЕР_1 є споживачем електричної енергії, постачання якої здійснюється АТ «ДТЕК Донецькі електромережі».

12 вересня 2017 року за вказаною адресою представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» був складений акт № 213644 про порушення ПКЕЕН, за яким встановлено самовільне підключення електроустановок до мережі, яка не є власністю енергопостачальника - змонтовано скриту електропроводку, з перемикачем, який відключає лічильник від навантаження. Місце самовільного підключення на ввідних проводах до приладу обліку на горищі.

Цей акт підписаний ОСОБА_1 особисто без будь-яких зауважень.

Згідно з графіком обходів, представниками енергопостачальника за адресою: буд. АДРЕСА_1 , виконувались контрольні фіксування показів засобу обліку. Відповідно до маршрутних листів за підписом споживача зафіксовані показання: 30.01.2017 - 013259, 19.02.2017 - 013361, 22.03.2017 - 013415, 20.04.2017 - 014224, 18.05.2017 - 013623, 12.09.2017 - 014395 (рейд).

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Відповідно до частини другої статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржувані судові рішення судів першої (у незміненій частині) та апеляційної інстанції (в оскаржуваній частині) відповідають.

Верховний Суд у відповідності до статті 400 ЦПК України не переглядає рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні зустрічних позовних вимог, оскільки воно не було предметом перегляду судом апеляційної інстанції та не оскаржується сторонами справи в касаційному порядку.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Порушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відповідно до пункту 37 Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН) в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, енергопостачальник має право: пропонувати побутовим споживачам додаткові послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії; перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; встановлювати технічні засоби, які обмежують постачання електричної енергії побутовому споживачу у межах, передбачених договором; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати побутового споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил.

Відповідно до пункту 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.

Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку.

Згідно з пунктом 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

Судами встановлено, що Акт про порушення № 213644 від 12 вересня 2017 року відповідає вимогам пункту 53 Правил та розділу 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі Методика), містить всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення.

Встановивши, що відповідач допустив не обліковане споживання електричної енергії шляхом самовільного підключення електропроводки до електромережі енергопостачальника, що призвело до споживання електроенергії поза приладами обліку, суди дійшли висновку про необхідність часткового задоволення первісного позову.

При цьому апеляційним судом вірно взято до уваги, що матеріали справи свідчать про те, що 18 травня 2017 року був обхід та представниками енергопостачальника виконувались контрольні фіксування показів засобу обліку, тому саме за період з 18 травня 2017 року по 12 вересня 2017 року необхідно було відраховувати заборгованість за необліковану енергію.

У зв`язку із наведеним, апеляційний суд, змінюючи рішення суду першої інстанції, та виходячи із доведеності факту виявленого виду порушення ПКЕЕН дійшов вірного висновку, що при визначенні кількості днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії ОСОБА_1 необхідно керуватись положеннями пункту 3.3 Методики.

Вказаним спростовуються доводи касаційної скарги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» щодо неправильного застосування апеляційним судом положень Методики в частині нарахувань за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію.

Встановлено, що інші доводи касаційної скарги також не дають підстав для висновку, що оскаржувані судові рішення судів першої інстанції (у незміненій частині) та апеляційної інстанції (в оскаржуваній частині) ухвалені без додержання норм матеріального і процесуального права, та зводяться до переоцінки доказів у справі, що відповідно до положень статті 400 ЦПК України, знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду. Наведені у касаційній скарзі доводи були предметом дослідження в судах попередніх інстанцій із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, і з якою погоджується суд касаційної інстанції.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року).

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів залишає касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції, у незміненій частині, та постанову суду апеляційної інстанцій - без змін, оскільки підстави для їх скасування відсутні.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» залишити без задоволення.

Рішення Костянівського міськрайонного суду Донецької області від 30 січня 2020 року у незміненій частині, постанову Донецького апеляційного суду від 10 червня 2020 року в оскаржуваній частині залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

В. С. Жданова

А. Ю. Зайцев