У Х В А Л А

16 квітня 2021 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/7673/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_3,

на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва

від 29 жовтня 2019 року вимогам ст. 356, 357 ЦПК України,

у справі №753/5362/14-ц Дарницького районного суду м. Києва

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Вердикт Капітал"

про заміну сторони у виконавчому провадженні,

заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство "Родовід Банк", ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29 жовтня 2019 року задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Вердикт Капітал" про заміну сторони у виконавчому провадженні.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 , діючи через свого представника ОСОБА_3 , подала апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження в двох примірниках, один з яких подано 30.03.2021 через суд першої інстанції, а другий 12.04.2021 безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Тому слід вважати, що ОСОБА_1 подано одну апеляційну скаргу на ухвалу суду від 29.10.2019.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просила відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Положення ч. 1 ст. 136 ЦПК України кореспондуються з положення пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що з урахуванням майнового стану сторони суд може відстрочити сплати судового збору.

Звертаючись до суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, ОСОБА_1 посилалася на складне матеріальне становище.

Разом з тим, доказів складного матеріального становища до клопотання не долучила.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для відмови ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору та залишення апеляційної скарги без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (454,00 грн).

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 454 грн 00 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме скаргу сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 136, 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29 жовтня 2019 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик