Справа № 359/9642/21
Провадження № 2-п/359/16/2021
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

08 квітня 2021 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Яковлєва Л.В., розглянувши заяву представника відповідача - адвоката Фурман Вікторії Олегівни про перегляд заочного рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 березня 2021 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

06 квітня 2021 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла заява представника відповідача - адвоката Фурман В.О. про перегляд заочного рішення, якою просить: звільнити відповідача від сплати судового збору за подання заяви про перегляд заочного рішення; скасувати заочне рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04.03.2021 року по цивільній справі № 359/9642/20.

Заява про перегляд заочного рішення повинна відповідати вимогам, зазначеним в ст. 285 ЦПК України.

Так, частина 6 статті 285 ЦПК України встановлює, що до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду заяви про перегляд заочного рішення, яка подана юридичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір» встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Станом на 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2270,00 грн.

Таким чином, заявник повинен був сплатити судовий збір в розмірі встановленому законом на 1 січня календарного року, а саме 454,00 грн.

Судом встановлено, що в заяві про забезпечення позову заявник просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу заяви про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що відповідач тільки-но народила третю дитину, тобто є членом багатодітної родини, перебуває в скрутному фінансовому становищі, оскільки не має можливості працювати та отримувати дохід.

Відповідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину - інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Разом із тим, ураховуючи положення п. 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19.06.2001 року у справі "Креуз проти Польщі"), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку із цим, при здійсненні правосуддя у цивільних справах, суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Отже, чинним законодавством визначено саме право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір за своїм внутрішнім переконанням.

Враховуючи вищевикладене, вивчивши клопотання заявника та додані документи, суддя дійшов висновку, що заявлене адвокатом Фурман В.О. клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, вирішуючи заявлене адвокатом Фурман В.О. клопотання про звільнення від сплати судових витрат, встановлено, що заявником не надано доказів реального доходу ОСОБА_1 за 2020 рік, а це унеможливлює зробити висновок, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу. Доказів на підтвердження того, що заявник відноситься до категорії малозабезпечених громадян, обставин того, що її середньомісячний сукупний дохід нижчий від прожиткового мінімуму для сімї, що вона немає іншого джерела доходу заявником не надано. Сам факт того, що заявник нещодавно народила третю дитину та є членом багатодітної родини, перебуває в скрутному фінансовому становищі, оскільки не має можливості працювати та отримувати дохід не є безумною обставиною щодо звільнення від сплати судового збору.

З огляду на недоведеність обставин, що можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, суд не вбачає необхідності при розгляді цієї справи реалізувати право на звільнення заявника від сплати судового збору.

Згідно ч. 1ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв`язку.

Відповідно пункту 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року за № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » документи на підтвердження сплати судового збору позивачем подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Враховуючи викладене, заявнику слід сплатити судовий збір у розмірі 454,00 грн. та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами:

22030101 Судовий збір 9Державна судова адміністрація України, 050)

Отримувач коштів: ГУК у Київ.обл./Бориспіл.міс/22030101

Рахунок отримувача: UA0010778

Код отримувача: (код за ЄДРПОУ): 37955989

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Відомча ознака : «00» без деталізації за відомчою ознакою

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Судом встановлено, що заявником у заяві про перегляд заочного рішення не зазначено та не надано доказів отримання копії заочного рішення, що унеможливлює встановити чи не пропущено заявником строку для подання заяви про перегляд заочного рішення. А якщо пропущено вказаний строк, не надано суду клопотання про його поновлення та необґрунтовано поважності пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на це, позовна заява підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача - адвоката Фурман Вікторії Олегівни про перегляд заочного рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 березня 2021 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити заявника про необхідність усунення недоліків шляхом направлення йому копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://bpm.ko.court.gov.ua/sud1005.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду є остаточною та апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Яковлєва Л.В.