Справа № 766/5837/21
УХВАЛА

14 квітня 2021 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Рядча Т.І., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Державний реєстратор Станіславської сільської ради Білозерського району Херсонської області Суханов Дмитро Миколайович про скасування державної реєстрації права власності.

Одночасно з позовом представник позивача подала клопотання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок АДРЕСА_1 , належний ОСОБА_3 та земельну ділянку з кадастровим №:01:021:0031 за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 . Крім цього, представник позивача в клопотанні про забезпечення позову просила накласти арешт на квартири АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , які належать ОСОБА_4 . Представник позивача в клопотанні просила заборонити державним реєстраторам, державним та приватним нотаріусам та будь-яким іншим особам вносити будь-які відомості до Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень з відчуження щодо вказаного майна. В обгрунтування свого клопотання представник позивача вказала, що відповідачі незаконно вжили заходи, щодо переходу права власності на вказане майно, яке належало ОСОБА_2 . Оскільки спірне майно не перебуває під будь-яким обтяженням, відповідачі можуть його відчужити на користь третіх осіб. У зв`язку з цим, неприйняття заходів забезпечення позову може ускладнити виконання рішення в майбутньому.

Частиною 1 ст. 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Відповідно до п. 1,2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов зокрема забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб та забороною вчиняти певні дії.

Частиною 5 ст. 153 ЦПК України передбачено, що залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Розглянувши заяву та дослідивши докази, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до роз`яснень наданих в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" зазначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

Отже, цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки у відповідності до заявлених позовних вимог. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Судом встановлено, що ухвалою від 27.06.2017 року Херсонського міського суду Херсонської області по справі №766/10737/17 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики вжито заходи забезпечення позову шляхом накладання арешту на все майно, що перебуває у власності ОСОБА_2 до набрання рішенням законної сили.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 13.04.2021 року №252421169 встановлено, що земельна ділянка № НОМЕР_1 кадастровий номер :01:021:0031, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_3 , на підставі свідоцтва про право власності, НОМЕР_2 , 01.12.2011 року, видане на підставі рішення виконкому Дніпровської с/ради від 24.11.2011 року №49.

Доказів того, що вказане майно належало ОСОБА_2 , представником позивача не надано, у зв`язку з цим, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про забезпечення позову в цій частині.

Арешт майна - це накладення заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна. Заборона на відчуження об`єкта нерухомого майна це перешкода у вільному розпорядженню майном.

Враховуючи мету застосування заходів забезпечення позову, їх вжиття щодо нерухомого майна не вимагає обмеження в користуванні ним, оскільки для найменшого порушення інтересів відповідача та збереження нерухомого майна обґрунтованою може бути визнана лише заборона відчуження такого нерухомого майна без позбавлення відповідача та інших осіб права користування ним.

Оскільки наразі квартири АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , що належали ОСОБА_2 , належать ОСОБА_4 , суд дійшов висновку про наявність спору між сторонами. У зв`язку з цим заява про забезпечення позову в частині, заборони державним реєстраторам державним та приватним нотаріусам та будь-яким іншим особам вносити будь-які відомості до Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень з відчуження квартир підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.149-153, 260 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову задовольнити частково.

Заборонити державним реєстраторам державним та приватним нотаріусам та будь-яким іншим особам вносити будь-які відомості до Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень з відчуження:

-квартири АДРЕСА_4 , належної ОСОБА_4 ;

-квартири АДРЕСА_5 , належної ОСОБА_4 ;

квартири АДРЕСА_6 , належної ОСОБА_4 .

В задоволенні інших вимог відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя: Т.І.Рядча