Провадження № 2/712/725/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2021 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді Романенко В.А.

за участю секретаря Назаренко М.О.

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання ОСОБА_1 про призначення судової експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні приміщенням.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 грудня 2020 року відкрито провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні приміщенням, та призначено до підготовчого засідання.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 надав суду клопотання, в якому просить призначити у справі № 712/11258/20 судову будівельно-технічну експертизу проведення якої доручити експертам Черкаського відділення Київського науково-дослідного Інституту Судових експертиз Міністерства юстиції України (18015, м. Черкаси, вул. Свято-Макаріївська, 135 А (3 поверх).

На розгляд та вирішення експерта поставити такі питання:

Чи відповідають змонтовані двері до квартири АДРЕСА_1 первинним технічним рішенням, за якими даний будинок вводився в експлуатацію?

Чи відповідає метод встановлення дверей квартири АДРЕСА_2 шляхом збільшення отвору та демонтажу частини стіни в бік квартири АДРЕСА_3 вимогам щодо безпечного функціонування залізобетонних конструкцій будинку?

Чи відповідають габаритні розміри вхідних дверей до квартири АДРЕСА_2 стандартним розмірам, прийнятим для багатоквартирних будинків такого типу?

Чи перешкоджає конструкція дверей квартири АДРЕСА_2 з правими завісами, нормальній експлуатації дверей квартири АДРЕСА_3 , та яка в даному випадку, може бути допустима гранична відстань двері квартири АДРЕСА_2 від фасадної панелі квартири АДРЕСА_3 в сантиметрах?.

Чи порушуються норми пожежної безпеки при відкритті дверей квартири АДРЕСА_2 в сторону дверей квартири АДРЕСА_3 ?

В чому полягає причина неповного відкривання дверей квартири АДРЕСА_2 - в діях позивача, що встановив двері не в відповідності з первинними технічними рішеннями, чи в діях відповідача, при монтажі нових дверей квартири АДРЕСА_3 ?

Оплату за проведення будівельно-технічної експертизи просить покласти на нього.

На час проведення судової експертизи провадження у справі № 712/11258/20 зупинити.

Клопотання мотивує тим, що позивач ОСОБА_2 , що проживає за адресою АДРЕСА_4 , звинувачує його у створенні перешкоди у користуванні її житловим приміщенням через встановлення ним нового дверного блоку до квартири АДРЕСА_5 .

На його думку незручності в користуванні житловим приміщенням за адресою АДРЕСА_4 , а саме: неповне відкривання дверей квартири АДРЕСА_2 , перш за все спричинені діями самих власників квартири АДРЕСА_2 : самовільним переплануванням, збільшенням дверного отвору та зміни сторони завісів і відповідно сторони відкривання дверей.

Дверний отвір в квартирі АДРЕСА_2 було суттєво збільшено в процесі заміни дверей, він не є стандартним для багатоквартирного серійного будинку «хрущовки» і перевищує стандартні розміри для вхідних дверей в усі інші квартири будинку. Вони мають дверне полотно на 5 см ширше і на 10 см вищі за всі інші квартири в будинку. Фактично в квартирі АДРЕСА_2 встановлені вхідні двері для приватного будинку. Для встановлення дверей в квартиру АДРЕСА_2 було розширено дверний отвір за рахунок демонтажу залізобетонної армованої перегородки/простінку в бік квартири АДРЕСА_3 . При цьому дозвільна документація на перепланування та збільшення дверного отвору квартири АДРЕСА_2 суду не надана.

Таким чином, неповне відкривання дверей в квартирі АДРЕСА_2 спричинене самовільним переплануванням з боку господарів цієї квартири, праві завіси дверей знаходяться фактично впритул до перпендикулярної стіни квартири АДРЕСА_3 .

При встановленні цих дверей, були наполовину демонтована лиштва дверей квартири АДРЕСА_3 , тому що завіси квартири АДРЕСА_2 не входили в отвір.

Крім цього нові двері в квартиру АДРЕСА_2 встановлені з правими завісами, і при відкритті блокують двері квартири АДРЕСА_3 , тим самим закриваючи евакуаційний вихід з квартири, що на його думку є грубим порушенням норм пожежної безпеки. Існує загроза в разі пожежі евакуюватися одночасно з двох квартир АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 через неправильне відкриття дверей № НОМЕР_1 .

На його думку мешканці квартири АДРЕСА_2 можуть усунути незручності в користуванні своєї квартири шляхом демонтажу дверей в квартиру АДРЕСА_2 та встановленню її належним чином у відповідності до первинних технічних рішень. Також це усунуло б перешкоди в користуванні квартири АДРЕСА_3 .

Тим не менш, беручи до уваги, що за запитом позивача ОСОБА_2 , була проведена судова будівельно-технічна експертиза (проводилась ТОВ «КОНТАКТ-СЕРВІС», висновок №44/20/буд від 25.09.2020 р) по відношенню до квартири АДРЕСА_3 ; за його проханням та за допомогою майстрів, була демонтована ручка вхідних дверей квартири АДРЕСА_3 - для збільшення ширини відкриття дверного блоку квартири АДРЕСА_2 , як варіанту вирішення проблеми.

Ним поданий запит (вхідний номер 203/18 від 07.04.2021) на ім`я директора ТОВ УК «НОВА ЯКІСТЬ», ОСОБА_4 , з проханням надання копію технічної документації (копій креслень), за якими будинок АДРЕСА_6 , вводився в експлуатацію.

В зв`язку з наведеними аргументами, та для прийняття об`єктивного судового рішення, з`явилась необхідність проведення судової будівельно-технічної експертизи по відношенню дверей квартири АДРЕСА_2 .

Адвокат Тарасенко А.Ю. в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи, оскільки позивачем до матеріалів справи. Відповідач навмисно хоче затягнути розгляд даної справи. Крім того, долучений висновок судової будівельно-технічної експертизи, який не визнаний необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи. Відповідачем не надано суду доказів що даний висновок викликає у нього сумніви.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи, вважає, що клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи не підлягає до задоволення внаслідок його необґрунтованості достовірними, допустимими і достатніми доказами.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» звернута увага судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків.

Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Таким чином, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Позивачем до матеріалів справи, в якості доказу, приєднано висновок № 44/20буд. судової будівельно-технічної експертизи від 25 вересня 2020 року, складений судовим експертом Гнаток В.Г.

Відповідно до ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,3 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та такі критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Згідно п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові. У випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою.

Відповідач наділений правом заявляти клопотання про додаткову судову будівельно-технічну експертизу, однак своїм правом не скористувався та заявив клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, при тому не обґрунтував чому попередній висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи, а також не навів істотні порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення та проведення експертизи.

Представником відповідача не надано обґрунтованих пояснень стосовно неповноти висновку експерта або неясності висновку у первинному висновку експертизи.

Оскільки матеріали справи, у тому числі висновок судової будівельно-технічної експертизи, суд не досліджував, на даний час передчасно вказувати, що вказаний висновок є необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності.

В той же час, враховуючи підстави, з яких позивач просить призначити у справі експертизу, суд дійшов висновку, що позивачем не наведено переконливих доводів доцільності призначення у справі експертизи. Наявних у матеріалах справи доказів, достатньо для прийняття рішення у цій цивільній справі.

За таких обставин, суд вважає, що клопотання відповідача про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи, є необґрунтованим, призведе до затягування розгляду справи та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 76-89, 102, 103, 106, 258-261 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про призначення судової експертизи залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий:

Повний текст ухвали виготовлений 16 квітня 2021 року.