Номер провадження: 22-з/813/83/21
Номер справи місцевого суду: 2-2797/07
Головуючий у першій інстанції Крачкова С.В.
Доповідач Дришлюк А. І.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

12 квітня 2021 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Дришлюка А.І., суддів Драгомарецького М.М., Громіка Р.Д.,

при секретарі судового засідання Фабіжевській Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Апеляційного суду Одеської області від 13 березня 2007 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання розпорядження органу приватизації, свідоцтва про право власності на житло недійсним, вселення, стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Апеляційного суду Одеської області знаходилась цивільна справа № 2-2797/07 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання розпорядження органу приватизації, свідоцтва про право власності на житло недійсним, вселення, стягнення моральної шкоди.

07 грудня 2007 року рішенням Біляївського районного суду Одеської області позов ОСОБА_1 та ОСОБА_3 до ОСОБА_2 задоволено. В зустрічному позові ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 відмовлено (т 1, а.с.20-23).

Рішенням Апеляційного від 13 березня 2008 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Біляївського районного суду Одеської області від 07.12.2007 року скасовано. Ухвалено нове рішення, яким в позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 вирішено відмовити. Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання розпорядження органу приватизації, свідоцтва про право власності на житло недійсним, вселення, стягнення моральної шкоди вирішено задовольнити частково. Вирішено визнати недійсним розпорядження Нерубайської сільської ради Біляївського району Одеської області № 4633 від 02.04.2007 року і свідоцтво про право власності на житло від 04.04.2007 року № НОМЕР_1 , яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_1 . Вирішено вселити ОСОБА_2 в квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . В решті вимог вирішено відмовити (т. 1, а.с. 24-27).

25 липня 2020 року ОСОБА_1 звернулась до Одеського апеляційного суду з заявою про роз`яснення судового рішення Апеляційного суду Одеської області від 13 березня 2008 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання розпорядження органу приватизації, свідоцтва про право власності на житло недійсним, вселення, стягнення моральної шкоди.

В своїй заяві заявник пояснює, що на даний час рішення Апеляційного суду Одеської області від 13 березня 2008 року не виконано. Апелянтка просить роз`яснити рішення Апеляційного суду Одеської області від 13 березня 2008 року по цивільній справі № 2-2797/07. Роз`яснити, що разом із визнанням недійсними розпорядження Нерубайської сільської ради Біляївського районного Одеської області №4633 від 02.04.2007 року і свідоцтва про право власності на житло від 04.04.2007 року № НОМЕР_1 , яке знаходиться за АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_1 скасовується.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. За ч. 2 вказаної статті подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Згідно з ч. 3 ст. 271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, заяву про роз`яснення рішення Апеляційного суду Одеської області від 13 березня 2008 року, апеляційний суд частково задовольняє заяву про роз`яснення з огляду на таке.

Як роз`яснив Верховний суд України в своїй постанові № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення в цивільній справі», а саме п. 21 роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

За обставинами даної справи апеляційний суд вирішив визнати недійсним розпорядження Нерубайської сільської ради Біляївського району Одеської області № 4633 від 02.04.2007 року, визнати недійсним свідоцтво про право власності на житло від 04.04.2007 року № 4633, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 і вселити ОСОБА_2 в квартиру АДРЕСА_2 .

Встановлено, що відповідач був основним наймачем спірної квартири. Однак, приватизація була здійснена лише на одну особу позивача за первісним позовом.

Згідно 345 ЦК України фізична або юридична особа може набути право власності у разі приватизації державного майна та майна, що є в комунальній власності. Приватизація здійснюється у порядку, встановленому законом.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «По приватизацію державного житлового фонду» наймачі квартир (будинків) державного житлового фонду та члени їх сімей, які постійно проживають у квартирі разом із наймачем або за якими зберігається право на житло, мають право на приватизацію займаних квартир шляхом передачі їм цих квартир в спільну сумісну або часткову власність за письмовою згодою всіх повнолітніх членів сім`ї, які постійно мешкають в даній квартирі (будинку), в тому числі тимчасово відсутніх, за якими зберігається право на житло, на підставі рішення відповідного органу приватизації.

За змістом ч. 3 ст. 9 ЖК України ніхто не може бути обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.

Згідно з ч. 3 ст. 48 ЖК України, громадяни, які одержали житло у державному фонді, мають право на його приватизацію відповідно до вимог чинного законодавства.

У відповідності з ст. 64 ЖК України, члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Порядок приватизації державного житлового фонду на час виникнення спірних правовідносин також регулювався Положенням про порядок передачі квартир (будинків) у власність громадян, яке затверджене наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 15 вересня 1992 року №56 (втратив чинність згідно з наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 16 грудня 2009 року №30).

Пунктами 20, 21 цього Положення (в редакції станом на 05.01.1999 року) встановлено, що при оформленні заяви на приватизацію квартири (будинку) громадянин бере на підприємстві, що обслуговує жилий будинок, довідку про склад сім`ї на займані приміщення. У довідці вказуються члени сім`ї наймача, які прописані та мешкають разом з ним, а також тимчасово відсутні особи, за якими зберігається право на житло.

Апеляційним судом було встановлено порушення права відповідача на приватизацію спірної квартири, тому розпорядження Нерубайської сільської ради Біляївського районного Одеської області №4633 від 02.04.2007 року було визнано недійсним.

Відповідно до ч. 3 ст. 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Оскільки підставою видачі свідоцтва про право власності на вказану квартиру 04.04.2007 року за № 4633, було вищезазначене розпорядження органу приватизації, тому апеляційний суд визнав свідоцтво про право власності на житло недійсним.

Відповідно до ч. 1 ст. 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Отже, оскільки рішенням Апеляційного суду Одеської області від 13 березня 2008 року свідоцтво про право власності на житло від 04.04.2007 року № НОМЕР_1 , яке знаходиться за АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_1 визнано недійсним, розпорядження Нерубайської сільської ради Біляївського району Одеської області визнано недійсним, то відповідно скасовується рішення про державну реєстрацію прав на об`єкт нерухомого майна 18421859 на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , то підлягає скасуванню запис про проведену державну реєстрацію прав на нерухоме майно, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 18421859 на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 271, 381 ЦПК України, Одеський апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Апеляційного суду Одеської області задовольнити частково.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що оскільки рішенням Апеляційного суду Одеської області від 13 березня 2008 року визнано недійсним свідоцтво про право власності на житло від 04.04.2007 року № 4633, яке знаходиться за АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_1 , а також розпорядження Нерубайської сільської ради Біляївського району Одеської області визнано недійсним, то на підставі цього ж рішення Апеляційного суду Одеської області від 13 березня 2008 року підлягає скасуванню рішення про державну реєстрацію прав на об`єкт нерухомого майна 18421859 на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та запис про проведену державну реєстрацію прав на нерухоме майно, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 18421859 на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала Одеського апеляційного набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді Одеського апеляційного суду А.І. Дришлюк

Р.Д. Громік

М.М. Драгомерецький

12.04.2021 року м. Одеса