Справа № 296/3049/21
УХВАЛА

Іменем України

"05" квітня 2021 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Адамович О.Й., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Корольовський відділ державної виконавчої служби у м. Житомирі Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про зняття арешту з виключенням записів з реєстрів,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить зняти арешт з усього рухомого майна, належного їй, накладеного на підставі:

- постанови державного виконавця Корольовського ВДВС Житомирського МУЮ Щербань О.М. про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, 28450693 від 31.08.2011 року, реєстраційні номери обтяження в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 11573304 та 11573486, записи вчинені Житомирською філією державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України 05.09.2011 року, з вилученням відповідних записів з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна;

- постанови державного виконавця Корольовського ВДВС Житомирського МУЮ Щербань О.М. про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, 33068807 від 15.06.2012 року, реєстраційний номер обтяження в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 12626550, запис вчинений Житомирською філією державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України 05.09.2011 року, з вилученням відповідних записів з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Перевіривши матеріали справи, встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

За вимогами ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 908 грн. 00 коп.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір справляється за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачкою, якою одночасно заявлені дві окремі вимоги немайнового характеру, має бути сплачений судовий збір окремо за кожну з цих вимог за ставками, встановленими як для позовних заяв немайнового характеру, поданих фізичною особою.

Разом з тим, до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у сумі 908 грн. 00 коп., тобто судовий збір сплачено лише за одну з двох позовних вимог немайнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», у резолютивній частині рішення у цій категорії справ суду належить зазначати конкретне майно, з якого знімається арешт, його вартість, на користь кого знято арешт і за ким визнається право власності чи кому це майно передається у володіння.

Проте, всупереч наведеного позивачка просить зняти арешт з усього нерухомого майна, належного їй без конкретизації, яким саме майном перешкоджає користуватися та розпоряджатися наявний арешт.

Таким чином позивачу необхідно сплатити судовий збір за другу вимогу немайнового характеру відповідно до Закону України «Про судовий збір» або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також зазначити конкретне майно, з якого необхідно зняти арешт (вид, місцезнаходження, вартість (якщо відома), докази, які підтверджують право власності на таке нерухоме майно.

Як передбачено ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ЦПК України, вважаю, що її слід залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення зазначених вище недоліків.

При винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 та "Круз проти Польщі" від 19.06.2001.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позовної заяви без руху, відповідно до ч.1 ст.185ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий розгляд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Корольовський відділ державної виконавчої служби у м. Житомирі Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про зняття арешту з виключенням записів з реєстрів - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання ухвали суду позивач має право подати відповідну заяву через канцелярію суду або направити її засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала про залишення позову без руху не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду. Окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала щодо визначення розміру судових витрат.

Суддя О. Й. Адамович