Справа № 766/9479/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

13.04.2021 року м.Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючої судді Войцеховської Я.В.

при секретарі Кобець А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач в червні 2020р. звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області з вищезазначеним позовом в якому просить стягнути з відповідача 15 779 грн. в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24.07.2020 року, після надходження відомостей про місце реєстрації відповідача, відкрито провадження у цивільній справі, визначено розгляд справи проводити в загальному позовному провадженні.

Ухвалою суду від 25.01.2021р. закрито підготовче провадження у справі , призначено справу до судового розгляду по суті. Задоволено клопотання позивача про виклик свідків.

У судові засідання призначені на 16.02.2021р., 24.03.2021р., 13.04.2021р. позивач не з`явилася, причини неявки суду не повідомила. Клопотань на адресу суду від неї не надходило.

Відповідач в судове засідання не з`явився, від представника відповідача надійшла заява про розгляду справи без його участі, просив вирішити питання про залишення позовної заяви без розгляду в зв`язку з неодноразовою неявкою позивача.

Відповідно до ч.2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, вивчивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з матеріалів справи провадження у справі відкрито 24.07.2020р.

В матеріалах справи наявна заява позивача про отримання повідомлень про виклик до суду у виді СМС- повідомлень (а.с.34).

В призначені судові засідання позивач не з`явилася, заяв на адресу суду про відкладення або розгляд справи без участі позивача на адресу суду не надходило.

Про належне повідомлення позивача на дату судово засідання 16.02.2021р. свідчить довідка про доставку смс повідомлення про виклик до суду доставлена позивачу 02.02.2021р. (не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання).

Про належне повідомлення позивача на дату судового засідання 24.03.2021р. свідчить довідка про доставку смс-повідомлення про виклик до суду доставлена позивачу 16.02.2021р. (не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання).

Про належне повідомлення позивача на дату судового засідання 13.04.2021р. свідчить довідка про доставку смс-повідомлення про виклик до суду доставлена позивачу 24.03.2021р. (не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Така позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.09.2020р. № 658/1141/18.

Верховний Суд в постанові № 598/2250/19 від 10.02.2021р. дійшов висновку, що неявка в підготовче судове засідання належним чином повідомленого позивача, не є перешкодою у закриті підготовчого провадження у справі відповідно до п.3 ч.2 ст. 200 ЦПК України та призначення справи до судового розгляду по суті.

В цій же постанові, проаналізувавши зміст пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України ВС зробив висновок, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Заяву про проведення підготовчого судового засідання без участі, позивач подавала на стадії підготовчого провадження, а про розгляд справи по суті без її участі не подавала, крім того особисто отримала повістки для заявлених нею свідків та зобов`язалася забезпечити їх явку. З невідомих суду причин цього не було зроблено. Жодних заяв від позивача на стадії судового розгляду не було подано, причини неявки суду не відомі.

Таким чином, встановивши, що позивач будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явилася в судове засідання, призначене на 13.04.2021 року, і від неї не надходило заяв про розгляд справи за її відсутності, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Згідно із п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ст.12 ч.4 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

Суд вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_3 право на повернення помилково сплаченого судового збору.

Порядок повернення коштів судового збору помилково сплачених на даний рахунок без звернення до суду визначений «Порядком повернення коштів помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів», затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 787 від 03.09.2013 року.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 223, 257, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Роз`яснити, що повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету платежів у національній валюті здійснюється органами Державної казначейської служби України.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя Я.В.Войцеховська