Суддя Бугера О. В.
Справа № 644/8497/20
Провадження № 2/644/34/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2021 року Орджонікідзевський районний суд м.Харкова у складі:

Головуючого судді Бугери О.В., за участю секретаря судового засідання Ступницького К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження без виклику сторін в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м.Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Харківський підшипниковий завод» (АТ «ХАРП») про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку, -

УСТАНОВИВ:

Позивач, звернулась до суду, 02.11.2020 року, із позовом, в якому просила стягнути з Приватного акціонерного товариства «Харківський підшипниковий завод» (АТ «ХАРП») на її користь заборгованість по заробітній платі в сумі 17916, 68 гривень, суму середнього заробітку у зв`язку із затримкою розрахунку у розмірі 11740 гривень, а також витрати на правову допомогу в сумі 1500 гривень. 22.02.2021 року позивачем подано до суду заяву, в якій вона просила стягнути з відповідача на її користь грошову компенсацію в сумі 11740 гривень за період з 01.10.2020 року по 01 березня 2021 року, а також по день фактичного розрахунку, тобто, за весь період затримки, а всього 41396 гривень, витрати по сплаті судового збору.

В обґрунтування позову зазначає, що в період з 2018 року вона знаходилась в трудових відносинах з АТ «ХАРП». Наказом № 186/19 від 01.07.2020 року з 01.07.2020 року вона була звільнена за власним бажанням, згідно до ст.38 КЗпП України, але повний розрахунок з нею проведений не був. Загальна сума заборгованості з виплати їй заробітної плати станом на 01.07.2020 року склала 17916 гривень 68 копійок, яка утворилась з 01.10.2019 року. Вона зверталась до відповідача щодо проведення з нею повного розрахунку, надання довідки про розмір заборгованості, середнього заробітку, але відповіді їй не надали. Окрім суми заборгованості, просила стягнути з відповідача на її користь середній заробіток за час затримки розрахунку в сумі 41396 гривень. Також, просила стягнути витрати на правову допомогу, судовий збір.

Ухвалою судді 22.02.2021 року відкрито провадження та визначено вказану справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику учасників справи, у відповідності до вимог ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України.

У наданий в ухвалі час від представника відповідача 19.03.2021 року подано заперечення проти розгляду справи у спрощеному провадженні та продовження строку на подання відзиву. Відповідно до ухвали суду від 22.03.2021 судом було залишено без задоволення подані заперечення.

Відповідачу направлено копію позовної заяви з додатками до неї разом із ухвалою про відкриття провадження по справі та встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву. Відповідач позовну заяву з додатками отримав, що підтверджується матеріалами справи. З боку відповідача до суду у встановлений законом строк відзив, відповідно до вимог ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, не надіслано, зустрічний позов не пред`явлено, на виконання ухвали довідка про розмір середнього заробітку та розмір заборгованості не подана. Відповідно до правил ч. 8 ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Зважаючи на те, що справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, надані докази, встановив наступне.

Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працювала в ПАТ «ХАРП» з 15.02.2018 року, звільнена 01.07.2020 року за власним бажанням за ст.38 КзпП України, що підтверджується відповідною копією трудової книжки. Відповідно до вимог статті 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.

Відповідачем не було у встановлений ухвалою строк подано довідку про розмір заборгованості по заробітній платі, тому, враховуючи, що позивачем зазначено в позові про існуючу заборгованість станом на день звільнення в розмірі 17916 гривень 68 копійок, що також підтверджується копією розрахункового листа за травень 2020 року, тому суд вважає, що сума заборгованості саме в цьому розмірі підлягає стягненню з відповідача.

Статтею 117 КЗпП України встановлено, що в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору.

В даному випадку, період затримки в проведенні розрахунку складає період з 01.07.2020 року, наступного дня з моменту звільнення, та по 08.04.2021 року, момент постановлення рішення суду. Оскільки відповідачем не було надано суду довідку про розмір середнього заробітку відповідно до ухвали суду, судом самостійно, відповідно до наданого розрахункового листка позивачем, проведено розрахунок середнього заробітку.

Відповідно до абз. 1 п. 8 розділу IV Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №100 від 08.02.1995 р. нарахування виплат,що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи,провадяться шляхом множення середньоденного(годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Так, позивач звільнена 01.07.2020 року, період затримки розрахунку складає з 02.07.2020 року по 08.04.2021 року, а саме за липень 22, серпень 20, вересень 22, жовтень 21, листопад 21, грудень 22 дні, січень 19 днів, лютий 20 днів, березень 22 дні, квітень 6 днів, а всього 195 днів. Позивачем було визначено вимогу про стягнення середнього заробітку та зазначено її розмір 41396 гривень, з урахуванням проведеного судом розрахунку відповідно до розрахункового листа вбачається, що за 13 відпрацьованих днів в березні 2020 року позивачу нараховано 3991,03 грн, за 14 відпрацьованих днів в січні нараховано 3621,64 грн, тобто середньоденний заробіток позивача складає 281,95 грн, період затримки розрахунку складає 195 днів, тобто розмір середнього заробітку за час затримки складає 54980,25 гривні.

В даному випадку, період затримки в проведенні розрахунку складає період з 02.07.2020 року, наступного дня з моменту звільнення. Суд враховує, що станом на 01.07.2020 року позивачу вже було відомо про порушення її права, із позовом про стягнення заборгованості позивач звернулась 02.11.2020 року, а провадження було відкрито тільки 22.02.2021 року, майже через півроку після виникнення порушення права, оскільки суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення суми заборгованості, та на момент розгляду справи з боку відповідача допускається зволікання в наданні довідок відповідно до ухвали суду щодо розміру заборгованості та середнього заробітку, а також не надано суду інформації про причини не виплати позивачу заборгованості. Враховуючи зазначене суд вважає за можливе зменшити розмір середнього заробітку до розміру заборгованості, а саме до суми 17916 гривень 68 копійок. Згідно ч. 1 ст. 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. Нормами п. 171.1 ст. 171 та 14.1.180 ст. 14 Податкового Кодексу України та ст. 7 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування врегульовано порядок утримання податків з будь-яких виплат на користь громадян України, і суди не є суб`єктами, уповноваженими надавати тлумачення вимог чинного законодавства. Оскільки, суд не є податковим агентом, тому обов`язок відрахувати зазначені податки і збори закон покладає на роботодавця. Відповідно до листа ДФС від 09.06.2016 року № 12817/6/99-99-13-02-03-15 оскільки виплата доходу у вигляді суми середньої заробітної плати, нарахованої на підставі рішення суду за час затримки розрахунку при звільненні працівника, здійснюється звільненому працівнику і не пов`язана з відносинами трудового найму, то такий дохід оподатковується податковим агентом як інші доходи податком на доходи фізичних осіб за ставкою 18 відс. та військовим збором - 1,5 відсотка у місяці його фактичного нарахування. Крім того, особи, які мають статус податкових агентів, зобов`язані подавати у строки, встановлені Кодексом податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, а також суми утриманого з них податку до контролюючого органу (п.п. «б» п. 176.2 ст.176 Кодексу). Суд роз`яснює, що у разі задоволення позовних вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника як середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки та збори із суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні зменшується на суму податків і зборів. З урахуванням наведеного, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення заборгованості по заробітній платі підлягають задоволенню, а вимоги щодо стягнення середнього заробітку підлягають задоволенню частково. Відповідно до вимог ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.Відповідно до вимог ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Тобто, правова допомога є предметом доказування. Позивачем було надано суду ксерокопію квитанції від 02.11.2020 року про сплату 1500 гривень за досудову підготовку позову по заборгованості по зарплаті за підписом адвоката Булгакової Г.М.. Інших доказів понесення витрат суду не надано. Враховуючи наведене, суд вважає, що підстав для задоволення вимог про стягнення витрат на правову допомогу не вбачається. Відповідно до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при подачі позову сплачено судовий збір за вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку в розмірі 840,80 гривень. Оскільки судом позовні вимоги задовольняються судом в частково в частині стягнення середнього заробітку, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений ним судовий збір пропорційно задоволеним вимогам, а саме, на 43%, що складає 361,54 копійки. Також, враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору при подачі позову за вимоги про стягнення заборгованості по заробітній платі, враховуючи задоволення позову, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір в розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, тобто в розмірі 840,80 гривень. Керуючись ст.ст. 115, 116, 117, 237-1 КЗпП України, ст.ст. 12, 76, 81, 133, 137, 141, 258, 259, 264-265, 430 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Харківський підшипниковий завод» (АТ «ХАРП») на користь ОСОБА_1 суму заборгованості з заробітної плати в сумі 17916 гривень 68 копійок, суму середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 17916 гривень 68 копійок, а всього 35833 (тридцять п`ять тисяч вісімсот тридцять три) гривні 36 копійок. Виплату заборгованості та середнього заробітку провести за вирахуванням податків та зборів. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Харківський підшипниковий завод» (АТ «ХАРП») на користь ОСОБА_1 судові витрати, що складаються з сплаченого судового збору в сумі 361 гривня 54 копійки. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Харківський підшипниковий завод» (АТ «ХАРП») на користь держави судовий збір в сумі 840 гривень 80 копійок. Повний текст рішення виготовлений та проголошений 08.04.2021 року. Рішення в частині стягнення заробітної плати у межах виплати за один місяць допустити до негайного виконання. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Орджонікідзевський районний суд м.Харкова.

Головуючий: суддя О.В. Бугера