Номер провадження: 22-ц/813/7448/21
Номер справи місцевого суду: 520/2978/17
Головуючий у першій інстанції Луняченко В. О.
Доповідач Дришлюк А. І.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

05.04.2021 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Дришлюка А.І., суддів Драгомерецького М.М., Громіка Р.Д,

дослідивши апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси про відмову в задоволенні заяви про забезпечення доказів шляхом призначення судової комплексної медико-психіатричної(психологічної) експертизи від 17 листопада 2020 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_4 . ОСОБА_5 про визнання заповіту недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

13 березня 2017 року ОСОБА_3 звернулась до Київського районного суду м.Одеси з позовом про визнання заповіту недійсним, в якому просила визнати недійсним заповіт, складений ОСОБА_7 04.11.2016 року, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Похиленко Л.М., зареєстрованим під №3015 ( номер у спадковому реєстрі 5975938) (т.1, а.с.1-3).

20 серпня 2020 року представником надійшла заява про призначення по справі комплексної посмертної судово-медичної та судово-психіатричної експертизи на вирішення якої поставити питання: 1) чи міг ОСОБА_7 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на момент підписання заповіту від 04.11.2016 року; 2) чи впливали хвороби, на які страждав померлий ОСОБА_7 на його психічний стан, свідомість, розуміння дій та усвідомлення дійсності на час складення заповіту 04.11.2016 року; 3) чи могли призначені ліки ОСОБА_7 впливати на його свідомість, розуміння дій та усвідомлення дійсності на час складення заповіту від 04.11.2016 року. Проведення експертизи заявник просив доручити Кіровоградському обласному бюро судово-медичної експертизи (т.3, а.с.8-14).

17 листопада 2020 року ухвалою Київського районного суду (суддя Луняченко В.О.) відмовлено у задоволенні клопотання адвоката Крайнюкова М.М. про забезпечення доказів шляхом призначення судової комплексної посмертної медично-психіатричної ( психологічної ) експертизи по цивільної справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійним заповіту складеного ОСОБА_7 04.11.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Похиленко Л.М., зареєстрованого під №3015 ( номер у спадковому реєстрі 5975938) (т.3, а.с.20-21).

24 лютого 2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав через Київський районний суд м.Одеси апеляційну скаргу на ухвалу Київського районного суду м.Одеси про відмову в задоволенні заяви про забезпечення доказів шляхом призначення судової комплексної медико-психіатричної(психологічної) експертизи від 17 листопада 2020 року. Апелянт не погоджується з оскаржуваною ухвалою та зазначає, що питання «Чи могли призначені ліки впливати на свідомість, розуміння дій та усвідомлення дійсності на час складання заповіту?» стосується механізму дії лікарських засобів, виходить за межі компетенції судово-психіатричних експертів та належить до компетенції фахівців в галузі судово-медичної експерти. Апелянт не погоджується з висновком судово-психіатричної експертизи та вважає, що без встановлення механізму дії лікарських засобів на стан ОСОБА_7 неможливо встановити його психічний стан. Апелянт просить суд скасувати ухвалу Київського районного суду м.Одеси від 17 листопада 2020 року про відмову у задоволенні клопотання про забезпечення доказів шляхом призначення судової комплексної посмертної медично-психіатричної (психологічної) експертизи; призначити у справі комплексну посмертну медично-психіатричну (психологічну) експертизу, на вирішення якої пропонує поставити вказані апелянтом питання; проведення експертизи просить доручити експертам Кіровоградського обласного бюро судово-медичної експертизи, надати для проведення експертизи матеріали справи; оплату за проведення експертизи просить покласти на ОСОБА_1 ; провадження у справі на час проведення експертизи зупинити (а.с.29-37)

Відповідно до п.15.10 Перехідних положень ЦПК України у разі подання апеляційної скарги на ухвали суду першої інстанції, передбачені пунктами 1, 6-9, 11, 14-16, 19-23, 37-39 частини першої статті 353 цього Кодексу, чи подання касаційної скарги на ухвали суду апеляційної інстанції (крім ухвал щодо забезпечення позову, зміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремих ухвал) - до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються усі матеріали. В інших випадках - до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються копії матеріалів, необхідних для розгляду скарги. У разі необхідності суд апеляційної або касаційної інстанції може витребувати також копії інших матеріалів справи.

Оскільки предметом апеляційного оскарження є ухвала Київського районного суду м. Одеси від 17 листопада 2020 року про відмову в задоволенні заяви про забезпечення доказів шляхом призначення судової комплексної медико-психіатричної(психологічної) експертизи, то з метою запобігання обмеження прав особи щодо апеляційного оскарження та дотримання розумного строку розгляду справи, колегія судів вважає за необхідне терміново направити справу до суду першої інстанції на дооформлення, а саме виділеннякопій матеріалів, необхідних для розгляду вищезазначеної ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 365 ЦПК України, якщо під час вивчення матеріалів справи суд виявить нерозглянуті зауваження на правильність і повноту фіксування судового процесу технічними засобами, нерозглянуті письмові зауваження щодо повноти та неправильності протоколу судового засідання , не вирішене питання про ухвалення додаткового рішення, суд постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові від 24.10.2008 року за N 12 «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» при вирішенні питання про повернення до суду першої інстанції справи, яка надійшла разом з апеляційною скаргою, для усунення недоліків у її оформленні апеляційні суди повинні враховувати, що перелік недоліків у оформленні справи, про які йдеться в ЦПК України як про підставу для повернення справи до суду першої інстанції з метою їх усунення, не є вичерпним. Суддя-доповідач своєю ухвалою може повернути справу до суду першої інстанції для усунення таких недоліків: 1) справа неналежно оформлена, зокрема відсутні підписи у протоколі чи журналі судового засідання; судове рішення чи протокол судового засідання є нечитабельні; у справі відсутній протокол судового засідання, журнал судового засідання чи технічний запис, справа не підшита, сторінки не пронумеровані, опис документів у справі належним чином не оформлено тощо; 2) не розглянуто зауваження щодо правильності та повноти фіксування судового процесу технічними засобами або письмові зауваження щодо повноти чи правильності протоколу судового засідання; 3) не вирішено питання про ухвалення додаткового рішення тощо. Отже, перелік випадків, відповідно до яких матеріали цивільної справи повертаються до суду першої інстанції для належного оформлення, невичерпний.

Таким чином, враховуючи наведене, Одеський апеляційний суд вважає за необхідне передати матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_4 . ОСОБА_5 про визнання заповіту недійснимдо Київського районного суду м. Одеси для належного оформлення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 365 ЦПК України, Одеський апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

Матеріали цивільної справи № 520/2978/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_4 . ОСОБА_5 про визнання заповіту недійсним повернути до Київського районного суду м. Одеси для належного оформлення виділених матеріалів протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду А.І. Дришлюк

М.М. Драгомерецький

Р.Д. Громік