Справа № 755/6090/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" квітня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі головуючого - судді Гаврилової О.В., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви, особи які можуть отримати статус учасника справи: Державне підприємство «Сетам», Товариство з обмеженою відповідальністю «Бенефіт майно», Товариство з обмеженою відповідальністю «Кей - Колект», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пономарьова Дар`я Володимирівна,-

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулась ОСОБА_1 із заявою про забезпечення позову, в якій просить заборонити ДП «Сетам» виставляти на електронні торги, а також вчинити дії, що будуть направлені, в тому числі, на будь-яке відчуження квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить на праві власності ОСОБА_1 , до направлення чинності судовим рішенням в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу від 04 вересня

2020 року недійсним.

Заява обґрунтована тим, що заявник ОСОБА_1 є власницею квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . 26 лютого 2021 року заявник отримала позовну заяву про виселення від ТОВ «Бенефіт майно» та дізналась про те, що 04 вересня 2020 року належна їй на праві власності квартири, яка є її єдиним нерухомим майном, житлом та місцем реєстрації, продана ТОВ «Кей-Коллект» ТОВ «Бенефіт майно». 26 жовтня 2020 року

ТОВ «Бенефіт майно» було виставлено спірну квартиру на продаж на сайті Сетам. Жодних повідомлень від ТОВ «Кей-Коллект», як то визначено в пункті 2 договору купівлі - продажу квартири від 04 вересня 2020 року, укладеного між ТОВ «Кей-Коллект» та ТОВ «Бенефіт майно», заявник ОСОБА_1 не отримувала. Вважає, що для посвідчення зазначеного договору продавцем ТОВ «Кей-Коллект» було повідомлено приватному нотаріусу відомості, що не відповідають дійсним обставинам справи, правових підстав визначених законом для відчуження спірної квартири на момент посвідчення договору купівлі - продажу не існувало та не існує на даний час. Зазначає, що заборгованість перед ТОВ «Кей-Коллект» відсутня.

ТОВ «Бенефіт майно» має намір якнайшвидше продати спірну квартиру, що підтверджується систематичним публікуванням ТОВ «Бенефіт майно» оголошень про продаж спірної квартири на сайті setam.net.ua, а саме: 14 вересня 2020 року, 26 жовтня 2020 року, 13 січня 2021 року,

01 березня 2021 року, 26 березня 2021 року. ОСОБА_1 зверталася на адресу ДП «Сетам» з письмовою заявою щодо припинення торгів спірної квартири, однак ДП «Сетам» вчергове виставило на продаж спірну квартиру, оголосивши наступні електронні торги на 15 квітня

2021 року. На думку заявника, ТОВ «Бенефіт майно» разом із документами щодо незаконного продажу її майна подали до ДП «Сетам» неправдиві відомості також і про те, що квартира буде реалізовуватися як добровільний продаж, оскільки вона такої згоди не надавала. Заявник вважає, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до неможливості або суттєвого утруднення виконання ймовірного рішення суду по справі про визнання договору купівлі - продажу квартири недійсним та значного порушення законних прав як ОСОБА_1 , так і можливих покупців квартири. Заявник має намір та зобов`язується протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову пред`явити позов до ТОВ «Бенефіт майно» про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири.

09 квітня 2021 року вказана заява була передана в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу розподілу судової справи між суддями.

У відповідності до частини 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

За змістом положень ч.13 ст.7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Вивчивши матеріали заяви про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви до суду, оцінивши наведенні заявником підстави для вжиття заходів забезпечення позову, суд приходить до наступного.

Забезпечення позову -- це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Статтею 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи унеможливлення виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

В п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», роз`яснено: особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову, оскільки існує ризик спричинення їм збитків у разі, якщо сам позов або пов`язані з матеріально-правовим обмеженням заходи з його забезпечення виявляться необґрунтованими.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п.4 вищевказаної Постанови Пленуму Верховного Суду України, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, у тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист якого просив заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Тобто, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, у тому числі, для запобігання потенційним труднощам щодо подальшого виконання такого рішення.

Таким чином, підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Як убачається зі змісту заяви, ОСОБА_1 має намір звернутися з позовними вимогами немайнового характеру - визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири

АДРЕСА_1 , який укладений 04 вересня 2020 року між

ТОВ «Бенефіт майно» та ТОВ "Кей-Колект", який, на думку заявника не відповідає вимогам чинного законодавства.

При цьому забезпечення позову шляхом заборони ДП «Сетам» виставляти на електронні торги, а також вчинити дії, що будуть направлені, в тому числі, на будь-яке відчуження квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 не є співмірним засобом забезпечення позову про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири від 04 вересня 2020 року укладений між ТОВ «Бенефіт майно» та ТОВ "Кей-Колект", беручи до уваги, що ОСОБА_1 не є стороною даного договору, та таких засіб забезпечення позову не може убезпечити від невиконання або утруднення виконання ймовірного рішення суду про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню в повному обсязі.

Крім того, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01 квітня 2021 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 за участю заінтересованих осіб Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенефіт Майно», Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пономарьової Дар`ї Володимирівни про забезпечення позову.

Звертаючись із вищезазначеною заявою заявник також вказувала, що має намір звернутися до суду з позовом про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири

АДРЕСА_1 , який укладений 04 вересня 2020 року між ТОВ «Бенефіт майно» та ТОВ "Кей-Колект", посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Д.В., зареєстрованого в реєстрі за

№ 1649.

Проте, станом на 09 квітня 2021 року ОСОБА_1 не реалізувала свій намір, відповідний позов до суду не подала.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 149, 150, 153,258-261, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви, особи які можуть отримати статус учасника справи: Державне підприємство «Сетам», Товариство з обмеженою відповідальністю «Бенефіт майно», Товариство з обмеженою відповідальністю «Кей - Колект», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пономарьова Дар`я Володимирівна.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: