Справа № 303/1187/21
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2021 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді Бисага Т.Ю.

суддів: Джуги С.Д., Фазикош Г.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 15 лютого 2021 року, головуючий суддя Монич В.О., у справі за позовом ОСОБА_2 інтереси якої представляє ОСОБА_1 до ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», ОСОБА_3 про визнання кредитного та іпотечного договорів недійсними,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 інтереси якої представляє ОСОБА_1 до ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», ОСОБА_3 про визнання кредитного та іпотечного договорів недійсними.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 15 лютого 2021 року позовну заяву ОСОБА_2 інтереси якої представляє ОСОБА_1 до ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», ОСОБА_3 про визнання кредитного та іпотечного договорів недійсними - повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу суду, посилаючись на її незаконність, а справу повернути до суду першої інстанції для розгляду.

Відзиву на апеляційну скаргу не подано.

Враховуючи вищенаведене, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Мотивуючи ухвалу про повернення позовної заяви з підстав зловживання позивачем процесуальними правами, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, суддя першої інстанції виходив з того, що позивач ОСОБА_2 - 05.02.2021 року вже зверталася до суду з аналогічною заявою і 09.02.2021 року ухвалою судді було повернуто у зв`язку з відкликанням представником позивача позовної заяви.

Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Згідно п. 6 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

При цьому, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК України).

Разом з тим, частина 2 статті 197 ЦПК України та частина 1 статті 222 ЦПК України передбачають розгляд судом клопотань та заяв у підготовчому судовому засіданні та судовому засіданні.

Параграф 2 глави1розділу ІІІ ЦПК України регулює питання подачі заяв, клопотань з процесуальних питань.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Проаналізувавши вказані норми права, апеляційний суд приходить до висновку, що положення ч.3 ст.44 ЦПК України стосуються заяв, клопотань, скарг, поданих учасниками справи і не застосовуються до позовної заяви.

Дії судді, після отримання ним позовної заяви, чітко врегульовані Главою 2 розділу ІІІ ЦПК України.

Вичерпний перелік випадків повернення позовної заяви, передбачений ч. 4 ст. 186 ЦПК України, а наслідки подання позовної заяви без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України регулюються, зокрема, частинами першою-третьою ст.185 ЦПК України. Позовна заява, подана без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України підлягає поверненню, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, тобто після залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції помилково застосовані норми ч.3 ст.44 ЦПК України до позовної заяви, поданої ОСОБА_2 .

Щодо посилання суду першої інстанції, що позивач звертався з аналогічним позовом, колегія суддів зазначає, що вказані обставини, за умови їх беззаперечного існування, є підставою для повернення позовної заяви відповідно до положень п. 6 ч. 4 статті 185 ЦПК України.

При цьому, слід звернути увагу, що в матеріалах справи відсутні належні докази знаходження у провадженні Мукачівського міськрайонного суду аналогічного позову, оскільки 09.02.2021 року ухвалою судді було повернуто у зв`язку з відкликанням представником позивача позовної заяви.

Відповідно до ч.1ст.4 ЦПК Українитаст.15 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків. Практика ЄСПЛ, зокрема, у рішенні "Меньшакова проти України" вказує, що "право на суд" включає в себе не тільки право ініціювати провадження, але й право розраховувати на розгляд спору судом.

Зважаючи на вказані обставини та процесуальні норми, суд першої інстанції помилково зробив висновок про наявність підстав для повернення позовної заяви ОСОБА_2 інтереси якої представляє ОСОБА_1 відповідно до частини 3 статті 44 ЦПК України.

За таких обставин, оскаржувана ухвала суду, як така, що перешкоджає подальшому провадженню у справі підлягає скасуванню на підставі п.4 ч.1 ст. 379 ЦПК України з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , задовольнити.

Ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 15 лютого 2021 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови суду складено 12 квітня 2021 року.

Головуючий

Судді