печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2021 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Остапчук Т.В. ,

при секретарі судових засідань - Москаленко А.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю « Пенсіон - ЮА», Державний нотаріус Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Іваненко Раїси Семенівни про розірвання спадкової справи,-

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2019 р. позивач звернувся до суду з позовом про розірвання спадкового договору.В обґрунтування позову посилається, що 21.06.2013 року між ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 було спадковий договір. Договір було посвідчено державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Іваненко Р.С. та зареєстровано в реєстрі за № 3-996. Відповідно до п. 2.1, 2.3 спадкового договору на набувачів покладалися обов`язки надавати як гуманітарну, так і грошову допомогу ОСОБА_6 , а у разі його смерті здійснити необхідні ритуальні заходи на кладовищі м. Києва, пов`язані з кремацією тіла Відчужувача, та розвіяти його прах на р. Дніпро. У зв`язку з тим, що потреби ОСОБА_6 у допомозі та догляду з часом зростали, а набувачі самостійно не могли постійно допомагати ОСОБА_6 , навідувати його та виділяти значні кошти на його утримання, останній вирішив звернутися з липня 2016 р. за допомогою до третіх осіб, а саме до ТОВ «Пенсіон-ЮА», на яке в листопаді 2017 року склав заповіт.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 73 років внаслідок цереброваскулярної хвороби ОСОБА_6 помер. 08.12.2017р. ОСОБА_4 уклав договір-замовлення на організацію та проведення поховання та сплатив необхідні платежі. ОСОБА_6 було поховано у грудні 2017р. на Північному кладовищі м.Києва, а тому вважає що дані дії ОСОБА_4 є грубим порушенням п.2.3 Договору, оскільки він не виконав розпорядження ОСОБА_6 на випадок своєї смерті. Також посилається на те, що ОСОБА_5 не приймала участі у наданні як гуманітарної, так і грошової допомоги ОСОБА_6 , який її так потребував, не цікавилася станом здоров`я ОСОБА_6 , що є порушенням п.2.1.1 Договору, а тому спадковий договір підлягає розірванню.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив задовольнити.

Відповідач ОСОБА_4 подав заяву про визнання позову, в якій повністю визнав заявлені ОСОБА_3 вимоги і не заперечував проти задоволення позову в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_5 подав відзив .Вказував на те що позивач не пояснив яким чином ОСОБА_5 порушила спадковий договір, позивач має намір незаконно позбавити власності ОСОБА_5 , оскільки ОСОБА_4 проти позову не заперечував, зазначає, що законом не передбачено можливість звернення набувача до іншого спів набувача з позовом про розірвання спадкового договору, а ОСОБА_5 виконувала свої обов`язки по спадковому договору належним чином, що підтверджується фактом, що ОСОБА_6 не звертався до неї щодо розірвання спадкового договору. В судовому засіданні просила відмовити в позові.

3-ті особи пояснення не надали.

Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 29.09.2019 р. відкрито провадження в порядку загального та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 25.05.2020 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до слідуючого.

Судом встановлено , що 21.06.2013 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 було укладено спадковий договір, який було посвідчено Іваненко Р.С. державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори та зареєстровано в реєстрі за №3-996 .

Відповідно до п.1.1 Договору Набувачі зобов`язалися виконувати передбачені в ньому розпорядження Відчужувача і в разі його смерті набувають право власності на належну частину майна в рівних частках - на 1/2 частину належної Відчужувачу квартири за адресою:

АДРЕСА_1 .

Згідно п.2.1 Договору за життя Відчужувача на Набувачів покладалися обов`язки надавати як гуманітарну так і грошову допомогу Відчужувачу.

Згідно п.2.3 Договору у разі смерті Відчужувача Набувачі повинні здійснити необхідні ритуальні заходи на кладовищі м. Києва, пов`язані з кремацією тіла Відчужувача, та розвіяти його прах на р.Дніпро.

Відповідно до п.2.2 Договору Набувачі ОСОБА_4 та ОСОБА_3 виступають в складеному договорі довіреними особами ОСОБА_5 , які у випадку невиконання ОСОБА_5 своїх обов`язків особисто - можуть представляти інтереси ОСОБА_5 в суді і наділені повноваженням, окрім права підписувати будь-які юридичні та фінансові документи, що можуть змінювати юридичні та фінансові умови Договору.

Відповідно до п.3.1 Договору право власності на частину майна, що є предметом Договору, у Набувачів виникає в разі смерті Відчужувача з моменту належного оформлення правовстановлюючих документів згідно з чинним законодавством України.

Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 73 років .

Відповідно до договору-замовлення на організацію та проведення поховання від 08.12.2017р ОСОБА_4 сплатив необхідні платежі. ОСОБА_6 було поховано у грудні 2017р. на Північному кладовищі м. Києва .

Статтею 1302 ЦК України передбачено, що за спадковим договором одна сторона (набувач) зобов`язується виконувати розпорядження другої сторони (відчужувача) і в разі його смерті набуває право власності на майно відчужувача.

Відповідно до ст.1305 ЦК України набувач у спадковому договорі може бути зобов`язаний вчинити певну дію майнового або немайнового характеру до відкриття спадщини або після її відкриття.

Згідно ч.3 ст.1307 ЦК України відчужувач має право призначити особу, яка буде здійснювати контроль за виконанням спадкового договору після його смерті. У разі відсутності такої особи контроль за виконанням спадкового договору здійснює нотаріус за місцем відкриття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, дії, які передбачені п.2.3 Договору, Відповідачі після відкриття спадщини не вчинили. Контроль за виконанням спадкового договору нотаріус за місцем відкриття спадщини не здійснював, оскільки ОСОБА_5 оформила право власності 1/6 частку квартири та здійснила її відчуження третій особі, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно є

Відповідно до ч.2 ст.1308 ЦК України спадковий договір може бути розірвано судом на вимогу набувача у разі неможливості виконання ним розпоряджень відчужувача.

Таким чином спадковий договір підлягає розірванню у зв`язку з неможливістю виконання розпорядження відчужувача, оскільки було порушено істотну умову договору - розпорядження ОСОБА_6 на випадок смерті, а саме п.2.3 Договору у разі смерті Відчужувача Набувачі повинні здійснити необхідні ритуальні заходи на кладовищі м. Києва, пов`язані з кремацією тіла Відчужувача, та розвіяти його прах на р. Дніпро.

Касаційний цивільний суд у постанові від 19.05.2020 у справі № 237/4652/17 зазначив, що оскільки закон не містить спеціальних застережень, то на вимогу набувача спадковий договір може бути розірвано судом як до смерті, так і після смерті відчужувача. Для цього має бути встановлена неможливість виконання ним розпоряджень відчужувача.

Згідно офіційного роз`яснення Міністерства юстиції України, спадковий договір має подвійну правову природу: він одночасно є і розпорядженням на випадок смерті, і договором, змістом якого обумовлюються його істотні умови. На вимогу набувача спадковий договір може бути розірвано судом як до смерті, так і після смерті відчужувача. Для цього має бути встановлена неможливість виконання ним розпоряджень відчужувача.

Таким чином, зважаючи на те, що між сторонами було укладено спадковий договір, то за даних обставин між сторонами виникли зобов`язання.

Відповідно до ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цивільного Кодексу України, інших актів цивільного законодавства. Відповідно ст. 525 Цивільного кодексу України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст.629 ЦК України).

У відповідності із ст.610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч.1 ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Згідно ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Якщо внаслідок прострочення боржника виконання зобов`язання втратило інтерес для кредитора, він може відмовитися від прийняття виконання і вимагати відшкодування збитків.

Згідно вимог ст. ст.76,77,79,80 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За змістом ч. 3 ст.12та ч. 1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідачем ОСОБА_5 не спростовано доводів позивача щодо невиконання умов спадкового договору та не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження виконання нею умов спадкового договору та враховуючи те, що відповідач ОСОБА_4 визнав позов та підтвердив факт невиконання умов спадкового договору суд приходить до висновку про те, що спадковий договір підлягає розірванню.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону і підлягають задоволенню.

Згідно ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що позовні вимоги частково визнані відповідачем ОСОБА_4 , відповідно до ст.142 ЦПК України позивачу підлягає поверненню з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при поданні позову, а саме 192,10 грн. та стягненню з відповідача ОСОБА_4 іншої частини судового збору в розмірі 192,10 грн.. З відповідача ОСОБА_5 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 384,20 грн. на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 526, 628, 651, 1302, 1305, 1308 ЦК Українист.ст.81,82,141,258,263-265,280-282,354,355 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_3 ), треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Пенсіон-ЮА», державний нотаріус Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Іваненко Раїса Семенівна, про розірвання спадкового договору - задовольнити.

Розірвати спадковий договір укладений 26 червня 2016 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_3 ), який було посвідчено Іваненко Р.С. державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори та зареєстровано в реєстрі за № 3-996.

Стягнути з ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в судовий збір в розмірі 384,20 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в судовий збір в розмірі 192,10 грн.

Повернути ОСОБА_3 з державного бюджету 192,10 грн., що становить 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Апеляційну скаргу на рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва або безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

дата складання повного тексту рышення 9.04.2021р.

Суддя Остапчук Т.В.