ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2827/21
провадження № 2/753/4773/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" квітня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Гусак О.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно та скасування заборони на відчуження,-

в с т а н о в и в:

У лютому 2021 року до Дарницького районного суду м. Києва року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно та скасування заборони на відчуження.

Зазначена позовна заява була подана з порушенням вимог статей 175 та 177 ЦПК України, а саме позивачем у позові не було зазначено: про реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача та код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача; про офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти позивача та відповідача; не зазначена ціна позову; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Крім того, позивачем не було надано документ про сплату судового збору та не подано жодних доказів на підтвердження обставин, які можуть бути підставою для відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати.

Ухвалою суду від 15 лютого 2021 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, а позовну заяву залишено без руху та надано строк для виправлення вказаних недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали.

На виконання вимог ухвали від 15 лютого 2021 року, позивачем надано суду позовну заяву в новій редакції. Разом з тим, позивач не надав суду документ, що підтверджує сплату судового збору у визначеному судом розмірі, а повторно подав клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання позову про визнання права власності на спадкове майно та скасування заборони на відчуження. На обґрунтування вказаного клопотання посилається на ті ж обставини, що і клопотанні поданому одночасно з позовом. Зокрема вказує, що позивачу тільки виповнилось 18 років, він навчається та не має можливості отримувати дохід. Витрати по оплаті за навчання на контрактній основі у коледжі несе його батько у якого на утриманні є ще двоє неповнолітніх дітей. На підтвердження таких обставин позивач надав суду копії студентського квитка, договору про надання освітніх послуг № 143/19 від 2 вересня 2019 року, квитанцій про оплату послуг за навчання, свідоцтв про народження ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також довідку від 24 березня 2021 року, видану коледжем Київського міжнародного університету.

Вирішуючи дану заяву, суд керується нормою статті 8 Закону № 3674-VI, якою передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Оцінюючи надані позивачем докази на підтвердження клопотання про звільнення його від сплати судового збору суд враховує, що факт навчання у навчальному закладі на контрактній основі не є доказом відсутності у позивача доходу.

При цьому, суд враховує, що належним доказом відсутності доходу може слугувати, наприклад, відповідна декларація про доходи та довідка, видана органами пенсійного фонду, що дозволило б суду перевірити чи розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік. Однак відповідні докази суду не надані, а тому клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору суд визнає необґрунтованим і відмовляє у його задоволенні.

Оскільки позивачем не надано документ про сплату судового збору у визначеному судом в ухвалі від 15 лютого 2021 року розмірі та не надано доказів на підтвердження обставин, які можуть бути підставою длязвільнення його від сплати судового збору за подання позову до суду, суд приходить до висновку, що недоліки визначені в ухвалі від 15 лютого 2021 року належним чином не усунуті.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається не поданою і повертається позивачеві.

Оскільки ОСОБА_1 належним чином не усунув зазначені в ухвалі від 15 лютого 2021 року недоліки позовної заяви (несплата судового збору); ЦПК України встановлений порядок повернення позовної заяви, а не залишення її без руху повторно з тих же підстав, у разі неусунення недоліків позовної заяви; систематичне залишення судом позовної заяви без руху у разі повторних відмов у задоволенні клопотань позивача про звільнення від сплати судового збору не відповідає принципу процесуальної економії, позов необхідно повернути позивачу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 185, 260 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно та скасування заборони на відчуження повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Гусак О.С.