Провадження № 2/638/756/21
У Х В А Л А

іменем України

12 квітня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді Штих Т.В.

за участю секретаря Овчаренко К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань суду в порядку загального позовного провадження клопотання представника позивача про повернення в підготовче провадження та прийняття до розгляду заяви про зміну предмету позову по цивільній справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: державний реєстратор Комунального підприємства «Постачальник послуг» Солоницівської селищної ради Богославець С.В. про скасування державної реєстрації змін до права власності, -

встановив:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває зазначена цивільна справа.

Представником позивача ОСОБА_2 до суду подано клопотання про повернення до стадії підготовчого судового засідання та прийняття заяви позивача про зміну предмету позову без зміни підстав позову. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що на момент виникнення спірних правовідносин та подання позовної заяви у 2019 році Міська Рада керувалася попередньою редакцію ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», що з 16.01.2021 істотно змінилася.

Так, Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» починаючи з 16.01.2020 діє у новій редакції, якою визначені відмінні від попередньої редакції підстави для скасування державної реєстрації прав на нерухоме майно на підставі судових рішень.

З метою ефективного захисту порушених прав при здійсненні реєстраційних дій законодавець уточнив, що ухвалення зазначених судових рішень обов`язково має супроводжуватися одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Так, у постанові Верховного Суду від 18 листопада 2020 року у справі №154/883/19-ц зазначено, що у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Разом з цим, Харківський апеляційний суд у постанові від 24.02.2021 у справі

№ 644/393/19 прийшов до аналогічних висновків, вказавши, що скасування рішення про державну реєстрацію за таких обставин не буде ефективним способом захисту прав Харківської міської ради.

Отже, 04 березня 2021 року судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті, однак розгляд справи по суті ще не розпочиналось. Тому представник позивача вважає, що існує необхідність повернення до стадії підготовчого провадження з метою реалізації процесуальних прав позивача щодо остаточного визначення способу судового захисту з урахуванням висновків Верховного Суду. При цьому нормами ЦПК України не встановлена заборона щодо повернення до стадії підготовчого провадження у разі наявності ухвали про його закриття. Разом з цим, перше засідання стадії судового розгляду ще не відбулось.

В судовому засіданні представник позивача на задоволенні вказаного клопотання наполягала з підстав, зазначених у клопотанні.

Розглянувши клопотання представника позивача, суд дійшов наступного висновку.

25 липня 2019 року по даній справі відкрито провадження.

04 березня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

До початку розгляду судом справи по суті позивач має право у спосіб подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову (постанова Верховного Суду від 13 лютого 2018 року у справі № 264/4263/16-ц).

16.01.2020 року із прийняттям Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству» від 05.12.2019 № 340-IX внесено низку змін до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Зазначений Закон № 340-IX набрав чинності 16.01.2020, зокрема змінилось матеріально-правове регулювання внесення, зміни та скасування відомостей, що містяться у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Таким чином, судом встановлено, що необхідність у зміні предмета позову по даній справі у позивача виникла у зв`язку із зміною правової позиції Верховного Суду щодо виду способу захисту, який підлягає застосуванню у подібних правовідносинах, зокрема висловленою у постанові від 18 листопада 2020 року у справі №154/883/19-ц.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Крім того, п.1 ч.1 ст.189 ЦПК України також встановлено, що остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу є одним із завдань підготовчого провадження.

Як вбачається з положень ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

При цьому слід зазначити, що надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм і вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, зважаючи на обставини конкретної справи, і необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів у цивільному судочинстві може призвести до порушення права на справедливий судовий розгляд.

До того ж, відповідно до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

З урахуванням зазначеного, оскільки право на зміну позивачем предмету позову Цивільним процесуальним кодексом України передбачено лише в підготовчому провадженні, яке по даній справі вже закрито, то виходячи із завдань цивільного судочинства, з метою сприяння позивачу у реалізації його права на обрання ефективного, на думку позивача, способу захисту його порушених прав, суд дійшов до висновку про задоволення клопотання представника позивача, повернення в підготовче провадження та прийняття заяви про зміну предмету позову.

Керуючись ст.260 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 задовольнити.

Прийняти до розгляду заяву ОСОБА_2 про зміну предмету позову щодо скасування державної реєстрації змін до права власності на житловий будинок літ. «А-1» загальною площею 73,4 кв.м. житловою площею 28,2 кв.м. по АДРЕСА_1 з одночасним припиненням речових прав (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, індексний номер рішення 43527591).

Закрити підготовче судове засідання та призначити справу до судового розгляду на 12 квітня 2021 року на 14.45 годину.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повну ухвалу суду складено 12 квітня 2021 року.

Суддя Т.В. Штих.