Справа № 310/7110/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2021 року м. Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області

в складі: головуючого судді Троценко Т.А.

при секретарі Мудрак І. С.

за участі відповідача ОСОБА_1

адвоката Долі Д. М.

позивача ОСОБА_2

адвоката Баранової О.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бердянську клопотання відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання майна спільним сумісним майном подружжя, поділ спільного сумісного майна,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання майна спільним сумісним майном подружжя, поділ спільного сумісного майна.

05.04.2021р. відповідачка ОСОБА_1 подала до суду заяву про зустрічне забезпечення позову шляхом зобов`язання позивача протягом десяти днів з дня постановлення ухвали внести на депозитний рахунок суду 250 000 грн.

В обгрунтування заяви зазначає, що ухвалою Бердянського міськрайонного суду від 01.10.2020 року було частково задоволено заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову накладено арешт на мобільний готельний комплекс, який складається з наступного:

-вагони-побутівки (гуртожитки на 25 місць), 12*3*3 м, обшиті деревиною, облаштовані під 8 готельних номерів (з санвузлами), з металевим дахом (профліст) у кількості 4 шт.;

-кондиціонери ERGO 07 (6 шт.), Luberg 07 (2 шт.);

- LED-телевізори (розміром 21*32 у кількості 8 шт., с TV-2 приставками у кількості 8 шт.; телевізор BRAVIS 52 у кількості 1 шт.;

-холодильники побутові у кількості 8 шт.;

- холодильник торговий для охолоджування напоїв у кількості 1 шт.,

-ліжка дерев`яні 2-х спальні (саморобні, з ортопедичними матрацами) у кількості 8 шт.;

-меблеві крісла-ліжка у кількості 4 шт.;

-водонагрівачі у кількості 2 шт.;

-навіс між вагонами-побутівками (стропила, стовпи та профлист) площею 100 кв.м., які перебувають у фактичному володінні ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_1 ) за місцем її проживання на території домоволодіння АДРЕСА_1 та прилеглої до них земельній ділянці

Постановою Запорізького апеляційного суду від 01.12.2020 вказана ухвала залишена без змін.

Після накладення арешту вона позбавлена можливості здійснювати ремонтні роботи, оскільки ОСОБА_2 , який перебуває на керівній посаді в прокуратурі Запорізької області та має значний вплив на правоохоронні органи неодноразово за телефоном 102 здійснює повідомлення про руйнування арештованого майна, після чого працівники поліції чинять психологічний тиск на неї,складають протоколи та фактично перешкоджають користуватися власним майном, проводити ремонтні роботи і дбати про його збереження та підтримувати в належному стані.

Крім цього на інформаційних сайтах в мережі інтернет, що запрошують відпочиваючих на відпочинок до гостьового двору Бочка, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 стала розповсюджуватись інформація про існування заходів забезпечення та накладення арешту на майно готельного комплексу, що відлякує потенційних відвідувачів про планування свого відпочинку саме за цією адресою.

Вважає, що заходи забезпечення позову створять передумови для завдання збитків відповідачу, у зв`язку з цим просить застосувати зустрічне забезпечення шляхом зобов`язання позивача протягом десяти днів з дня постановлення ухвали внести на депозитний рахунок суду 250000 грн. та надати суду документ и, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 з представником підтримала клопотання і просить задовольнити, вважає, що таке забезпечення може стримати позивача у його спробах заборонити їй користуватись своїм майном. Вказала, що вона відновила свою діяльність у якості фізичної особи підприємця з видом діяльності надання курортних послуг, а саме розміщенням відпочиваючих у літній період у готельному комплексі, який є предметом спору по вказаній цивільній справі, а позивач заважає їй замінити покрівлю в будиночку, яка протікає з 2017 року. Якщо вона не зробить поточний ремонт, то можуть настати збитки для її майна, і вказана сума зустрічного забезпечення, внесеного позивачем, може забезпечити їх відшкодування.

Розрахунок суми зустрічного забезпечення здійснено у відсотковому відношенні до вартості майна, на яке претендує позивач.

Позивач ОСОБА_2 в судовому засіданні з представником заперечували проти задоволення клопотання на тих підставах, що відсутні подави для зустрічного забезпечення, вважає таке забезпечення способом страхування відповідачкою комерційних ризиків за його рахунок в разі не здійснення нею підприємницької діяльності з вказаним майном.

Крім того, він має в Україні зареєстроване місце проживання, постійно оплачувану роботу в державній установі та одноособово має достатньо майна та накопичень для відшкодування збитків, якщо такі будуть мати місце.

Обов`язкових підстав застосування такого забезпечення відповідачкою не зазначено, а інші підстави, передбачені ст. 154 ЦПК України, не доведені.

Вислухавши сторони, розглянувши, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зустрічного забезпечення позову, виходячи з наступних підстав.

Згідно з ч. 1-2 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Згідно ч.3 ст.154 ЦПК України суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Згідно ч.4-10 ст. ст.154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку з забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом і не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Аналіз вищенаведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду.

Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову мають гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Так, представник відповідача просить суд вжити заходи щодо зустрічного забезпечення шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі 250 000 грн, посилаючись на можливі збитки відповідачу.

Разом з тим, відповідачкою не надано доказів того, що позивач не має зареєстрованого місця знаходження на території України та доказів щодо майнового стану позивача. Викладене свідчить про відсутність обов`язку суду застосувати зустрічне забезпечення.

Крім того, обгрунтовання можливих збитків ґрунтується на припущеннях відповідачки.

Враховуючи предмет позову, захід забезпечення позову, що був вжитий ухвалою суду, судом не встановлено обставин, які б давали достатні підстави для вжиття зустрічного забезпечення у даній справі.

В своєму клопотанні ОСОБА_1 не довела співмірності заходу забезпечення позову із можливим розміром збитків, які вона може зазнати у зв`язку із забезпеченням позову.

Розмір витрат на заміну покрівлі, які відповідач планує понести, не є розміром збитків у розумінні ч. 5 ст. 154 ЦПК України.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд є одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Крім того, суд зважає на те, що позивач у позовній заяві просить поділити спільне майно подружжя, і у якості 1/2 його части виділити йому саме це майно мобільний готельний комплекс, отже він також несе ризик збитків, які може зазнати це майно, перебуваючи під арештом, а тому не логічно стягувати з нього ще й суму зустрічного забезпечення можливих збитків з приводу цього ж майна.

В даному випадку може бути порушена паритетність сторін, оскільки відповідач користується спірним майном, а інша сторона не тільки позбавлена цього права, а ще й повинна нести тягар його утримання.

За таких обставин суд не вбачає підстав вимагати від позивача забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення), оскільки обставини, за яких суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення у відповідності до положень ч. 3 ст. 154 ЦПК України відсутні, інші підстави відповідачем не доведені, а відтак, клопотання відповідача про зустрічне забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.81, 154 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Бердянський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяТ. А. Троценко