Справа № 364/31/21
Провадження № 2/364/116/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.03.2021 р. Володарський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Макаренко Л. А.,

при секретарі судового засідання Кулинич Г. І.

за участю:

учасники справи - не з`явились,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в приміщенні Володарського районного суду Київської області в смт Володарка Київської області цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про визначення додаткового строку, необхідного для подачі заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

До Володарського районного суду Київської області 18.01.2021 р. надійшов зазначений позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, необхідного для подачі заяви про прийняття спадщини, в якій Позивач просить суд: визначити їй додатковий строк, необхідний для подачі заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , - три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

На обґрунтування заявлених позовних вимог Позивач у своїй позовній заяві зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дядько ОСОБА_3 , який на час смерті проживав в м. Бендери та який заповів спадкове майно Позивачеві, а саме: земельну ділянку площею 2,555 га із цільовим призначенням ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Завадівської сільської ради Володарського (на тепер Білоцерківського) району Київської області. Враховуючи назване місце проживання спадкодавця, свідоцтво про його смерть було легалізовано відповідно до чинного законодавства України 14.12.2020 р. Разом з тим, Позивач про наявність заповіту дізналась від дочки спадкодавця (Відповідача по справі) після спливу шести місяців з часу відкриття спадщини, раніше про цей заповіт вона знати не могла, оскільки спадкодавець проживав в іншій країні, спілкувались вони рідко. Тому Позивач вважає поважними причини пропуску нею строку для прийняття спадщини (а.с. 3-6).

Ухвалою суду від 22.01.2021 р. відкрито провадження у справі, визначено здійснення розгляду справи в порядку загального позовного провадження, встановлено Відповідачеві строк для подання відзиву, витребувано з Київського обласного державного нотаріального архіву копію спадкової справи названого вище спадкодавця, призначено підготовче судове засідання на 23.02.2021 р. (а.с. 31-32), відкладене на 30.03.2021 р. через неявку учасників процесу та неотримання судом витребуваних документів з причин, повідомлених архівом (а.с. 35).

У підготовче судове засідання 30.03.2021 р. Позивач та її представник ОСОБА_4 (ордер адвоката серії КС № 779805, а.с. 29) не з`явилися, про дату, час та місце засідання суду повідомлені, що підтверджено поштовими повідомленнями про вручення рекомендованої кореспонденції (а.с. 47, 48). До суду представником Позивача 30.03.2021 р. подано клопотання про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують у повному обсязі (а.с. 50).

Відповідач у судове засідання не з`явилася, 23.02.2021 р. до суду подано її клопотання про проведення судових засідань у справі без її участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі (а.с. 38).

За загальним правилом частини першої статті 223 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Підстави для відкладення підготовчого судового засідання, визначені статтею 198 ЦПК України, також відсутні.

Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (частина третя статті 211 ЦПК України); у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України).

Відповідно до положень пункту 1 частини другої статті 49, частини першої статті 206 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу (провадження у справі), зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі, зокрема, визнання позову проводиться в порядку статті 206 ЦПК України.

Згідно з частиною четвертою статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову; якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

За роз`ясненнями Верховного Суду України, викладеними у пункті 24 Постанови Пленуму від 12.06.2009 р. № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», пункті 11 Постанови Пленуму від 18.12.2009 р. № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», у разі визнання відповідачем позову, що не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом; визнання відповідачем позову має бути безумовним, не суперечити закону й не порушувати права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), у такому разі суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для прийняття визнання Відповідачем позову та задоволення позовних вимог Позивача, суд, ознайомившись з матеріалами справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні (стаття 89 ЦПК України), виходить з такого.

За наявними матеріалами справи судом встановлено, щозазначене в позовній заяві спадкове майно, а саме: земельна ділянка площею 2,555 га із цільовим призначенням - ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :04:008:0032, що розташована на території колишньої Завадівської сільської ради Володарського району Київської області (за станом на тепер перебуває в стані припинення у зв`язку зі змінами в адміністративно-територіальному устрої України), належала ОСОБА_3 , що підтверджується копією державного акта на право приватної власності на землю серії ІІ-КВ № 009645, виданого Володарською районною державною адміністрацією Київської області 31.01.2003 р. на підставі розпорядження цієї державної адміністрації від 10.07.2002 р. № 207, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державний актів на право приватної власності на землю за № 232 (а.с. 10), а також копією довідки Відділу Держкомзему у Володарському районі Київської області від 16.08.2011 р. № 3464 (а.с. 11).

Власник названої земельної ділянки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Бендери, що підтверджено копією перекладу свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 24.11.2020 р. Службою актів цивільного стану Варниці (Республіка Молдова), актовий запис № 294 від 21.03.2018 р.. Вірність копії засвідчено приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Деруном А.А. та зареєстровано 14.12.2020 р. в реєстрі за № 2743.2744 (а.с. 16), відтак суд приймає як належний і допустимий доказ у справі, керуючись частиною першою статті 75 Закону України «Про нотаріат».

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 7), є спадкоємцем зазначеної вище земельної ділянки за заповітом спадкодавця ОСОБА_3 , що підтверджено копією заповіту, складеного 18.04.2007 р. та посвідченого приватним нотаріусом Володарського районного нотаріального округу Київської області Бабак В.С., зареєстровано в реєстрі за № 1162 (а.с. 12), а також копією Витягу про реєстрацію заповіту в Спадковому реєстрі (а.с. 13).

Відповідач у справі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 18-21), є спадкоємцем ОСОБА_3 за законом як його дочка, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 01.04.1965 р. у селищі Володарка Тетіївського району Київської області, актовий запис № 20 (а.с. 22), в якому її батьком зазначено ОСОБА_3 , а також копією свідоцтва про укладення шлюбу з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , серії НОМЕР_3 , виданого 02.11.1984 р. Київським ЗАГС міста Одеса, актовий запис № 1300 (а.с. 23), згідно з яким Відповідач змінила дошлюбне прізвище « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 ».

Інший спадкоємець ОСОБА_3 за законом - його дружина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (мати Відповідача), померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого повторно 17.02.2017 р. Володарським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 66 (а.с. 17), та згаданою вище копією свідоцтва про народження Відповідача (а.с. 22).

На запити суду, надіслані у порядку підготовки справи до розгляду згідно з ухвалою суду від 22.01.2021 р. про відкриття провадження в справі (а.с. 31-32) Київський обласний державний нотаріальний архів з посиланням на інформацію зі Спадкового реєстру надав суду відповідь про те, що спадкова справа після ОСОБА_3 не заводилась (а.с. 49).

З огляду на таку інформацію суд дійшов висновку, що будь-які особи, зокрема й названі вище спадкоємці ОСОБА_3 як за законом, так і за заповітом, із заявами про прийняття ними спадщини не звертались, спадкова справа не заводилась, відтак не надсилалася Позивачеві та не розміщувалася нотаріусом у пресі інформація про наявність заповіту. Доказів протилежного матеріали справи не містять.

Відповідно до норм статей 1217, 1220 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкування здійснюється за заповітом або за законом; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (статті 1217, 1220 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (частина перша статті 1223 ЦК України); заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин (стаття 1235 ЦК України).

Згідно з положеннями статей 1268, 1269 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її; спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини; заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено шестимісячний строк, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом зазначеного шестимісячного строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

Разом з тим, частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом наведеної законодавчої норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України щодо додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правові висновки викладені, зокрема, Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 р. у справі № 2/235/10/16, а також у постановах Верховного Суду від 17.10.2019 р. у справі № 766/14595/16, від 30.01.2020 р. у справі № 487/2375/18, від 31.01.2020 р. у справі № 450/1383/18, від 13.03.2020 р. № 314/2550/17.

Так, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Отже, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини (постанова Верховного Суду від 26.06.2019 р. у справі № 565/1145/17).

У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, зокрема, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Враховуючи усе наведене вище та встановивши, що ОСОБА_1 (Позивач) не була обізнана про наявність складеного на неї заповіту, суд дійшов висновку про наявність поважної причини пропуску нею строку прийняття спадщини за заповітом, що, як зазначалося, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, визнання Відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, вимоги Позивача є обґрунтованими і відповідають закону, а тому суд має законні підстави для прийняття визнання Відповідачем позову та ухвалення рішення про задоволення позову.

Крім того, з огляду на визнання Відповідачем позову, суд застосовує положення частини першої статті 142 ЦПК України, частини третьої статті 7 Закону України «Про судовий збір», за якими у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, що підлягає сплаті за подання позову.

Зважаючи на складність справи складання повного рішення суду в справі відкладено в межах десятиденного строку з дня закінчення розгляду справи (частина шоста статті 259 ЦПК України).

Керуючись статтями 1217, 1218, 1220, 1223, 1235, 1268-1270, 1272 ЦК України, статтями 2-4, 12, 13, 200, 206, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 351-355, підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, необхідного для подачі заяви про прийняття спадщини, - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_5 ), додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання цим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Управлінню Державної казначейської служби України у Володарському районі Київської області повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_5 ), судовий збір у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн. 00 коп., сплачений на підставі квитанцій від 02.11.2020 р. № 0.0..1.

Копії цього рішення суду направити учасникам справи.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Володарський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, обчислюючи цей строк з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано; в разі подання такої скарги - рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення суду складено 08.04.2021 р.

Суддя Л. А. Макаренко