Справа № 405/7113/19
Номер провадження 2/404/511/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2021 року Кіровський районний суд міста Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Мартиненко А.О.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в місті Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , за участю третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватного нотаріуса Кіровоградського міського нотаріального округу Куценко Ілони Володимирівни, про визнання договору купівлі-продажу недійсним в частині покупця,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом, про визнання частково недійсним, в частині покупця, договір купівлі-продажу квартири, що знаходиться по АДРЕСА_1 , який посвідчено приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Куценко Ілоною Володимирівною за № 240 від 02 квітня 2013 року; визнання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покупцем за договором купівлі-продажу квартири, що знаходиться по АДРЕСА_1 , який посвідчено приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Куценко Ілоною Володимирівною за № 240 від 02 квітня 2013 року.

Під час здійснення підготовчого провадження представником позивача ОСОБА_1 , адвокатом Вишня-Чижова Г.В. подано клопотання (вх. № 7220 від 23.02.2021 року) про витребування доказів, а саме витребувати у Головному управлінні Пенсійного фонду України в Кіровоградській області довідку про сплату страхових внесків із заробітної плати ОСОБА_4 та ОСОБА_6 до 01.01.2014 року (том 2, а.с. 216-218). В обгрунтування поданого клопотання представником позивача зазначено, що ОСОБА_2 , дізналась у нотаріуса процедуру оформлення договору купівлі-продажу на своє ім`я, зокрема, що потрібна згода її чоловіка ОСОБА_4 на купівлю квартири, так як вони перебували у шлюбі. Після чого, вони з чоловіком пішли до нотаріуса де він поставив свій підпис та відразу поїхав у відрядження до Казахстану. При цьому вказує, що у момент укладання договору купівлі-продажу квартири ОСОБА_4 , не було в Україні. Крім того, згідно письмових пояснень ОСОБА_4 , останній зазначає, що ним в період шлюбу було придбано автомобіль, яким він здійснював перевезення товарів за кордон, а відтак представник позивача просить задовольнити вищевказана клопотання про витребування доказів, оскільки витребування такої інофрмації має істотне значення для вирішення справи.

Представник позивача в підготовчому засіданні просила задовольнити подане нею клопотання про витребування доказів, посилаючись на те, що постановою Кропивницького апеляційного суду міста Кіровограда від 24.12.2020 року саме позивачу вказано про необхідність надання належних доказів на підтвердження позовних вимог.

Представник відповідача ОСОБА_2 , адвокат Фільштейн В.Л. в підготовчому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання представника позивача про витребування доказів.

Представник відповідача ОСОБА_4 , адвокат Нофенко Ю.В., в підготовчому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Вишня-Чижова Г.В. про витребування доказів.

Інші учасники справи в підготовче засідання не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялись.

Розглянуши матеріали справи, заслухавши думку учасників справи, проаналізувавши норми процесуального права які регулюють порядок витребування доказів, суд дійшов висновку про таке.

Частинами першою-другою статті 76 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 84 Цивільного процесуального кодексу України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. За частиною третьою статті 84 Цивільного процесуального кодексу України, у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Представником відповідача ОСОБА_2 , адвокатом Фільштейн В.Л. 18 серпня 2020 року заявлялось аналогічне клопотання, яке вже вирішено судом. Більш того, судове рішення переглянуто в апеляційному порядку та залишено в силі.

Посилання представника позивача на постанову Кропивницького апеляційного суду міста Кіровограда від 24.12.2020 року, якою нібито вказано про необхідність заявлення такого клопотання представником позивача є хибним. Водночас, логічне обгрунтування заявленного клопотання відсутнє.

Враховуючи вищевикладене, суд відмовляє в задоволенні клопотання та звертає увагу на неприпустимість зловживання процесуальними правами, що закріплені у статті у статті 44 Цивільного процесуального кодексу України, згідно якої учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

У своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, зокрема позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

На підставі викладеного, керуючись статями 44, 76, 81, 84, 258-260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Вишня-Чижова Г.В. про витребування доказів (вх. № 7220 від 23.02.2021 року, том 2 а.с. 216-218), відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 09.04.2021 року.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка