Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/734/20
Провадження № 2/945/181/21
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

06 квітня 2021року Миколаївський районний суд Миколаївської області в складі головуючого судді Войнарівського М.М., за участю секретаря судового засідання Куртія О.Ф., прокурора Кравченко Н.О., розглянувши в місті Миколаєві у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 в інтересах держави в особі управління Державного агентства рибного господарства у Миколаївській області до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , третя особа Нечаянська сільська рада Миколаївського району Миколаївської області про відшкодування збитків, завданих рибним запасам, -

В С Т А Н О В И В :

08.05.2020року заступник керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 звернувся до суду в інтересах держави в особі управління Державного агентства рибного господарства у Миколаївській області до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Свої вимоги прокурор обґрунтовував тим, що 11.10.2019року відповідачі, здійснюючи лов риби на р.Березань в районі с. Нечаяне Миколаївського району Миколаївської області, не маючи дозволу на промисел, за допомогою бредня виловили рибу молодь карася в кількості 88шт.; сазан в кількості 3шт; молодь сазана в кількості 4шт.;окунь в кількості 2шт., молодь судака в кількості 13шт. Вказаними діями відповідачі вчинили правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Посилаючись на те, що незаконними діями відповідача рибним запасам України заподіяно шкоду, просив стягнути з останнього на користь держави в особі Нечаянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області 10302 грн в рахунок відшкодування зазначеної шкоди.

Представник прокуратури в судовому засіданні повністю підтримав заявлені вимоги.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився.Про дату та час слухання справи був повідомлений вчасно шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України; відзив не подавав.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився. Про дату та час слухання справи був повідомлений вчасно шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України; відзив не подавав.

Третя особа надала до суду заяву про розгляд справи за відсутності її представника, в якій, крім цього, зазначила, що не заперечує проти задоволення позову.

Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, зазначених у рішенні у справі «Вячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16 - учасник справи, що повідомлявся за допомогою пошти за однією із адрес, за якою він зареєстрований, ухилявся від отримання судової повістки, тому йому повинно було бути відомо про час і місце розгляду справи. Він також міг стежити за ходом його справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив, не подав відзив, позивач не заперечує проти порядку заочного розгляду справи.

З огляду на вищевикладене, суд прийшов до висновку про наявність підстав для заочного розгляду справи на підставі наявних у справі доказів.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступного висновку.

11.10.2019року о 03годині 00хвилин на Нечаянському водосховищі річці Березань, в районі села Нечаяне Миколаївського району Миколаївської області були затримані відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 які здійснювали лов риби за допомогою бредня. При затриманні у відповідачів виявлено рибу:молодь карася в кількості 88шт.;сазан в кількості 3шт;молодь сазана в кількості 4шт.; окунь в кількості 2шт.;молодь судака в кількості 13шт. Своїми діями відповідачі заподіяли рибним запасам України шкоду у розмірі 10302грн. 00 коп., розрахованих, відповідно до Такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209.

Внаслідок незаконного вилову риби, 11.10.2019року відносно відповідачів складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення №014427/1502 та 014426/1501 за порушення вимог, передбачених п.п. 3.15, 4.11 Правил любительського і спортивного рибальства, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП (а. с. 29-30) .

Постановами Миколаївського районного суду Миколаївської області від 04.11.2019 року, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 визнано винуватими у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. (а. с. 31-32).

Відповідно до Такс обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України цінних видів водних біоресурсів, що затверджена Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21 листопада 2011 року, розмір шкоди, заподіяної відповідачем, складає 10302 грн.

Згідно з положеннями ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу,виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч. 4 ст. 63 Закону України Про тваринний світ підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Статтею 64 Закону України «Про тваринний світ» за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу передбачена адміністративна, цивільно-правова чи кримінальна відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України Про охорону навколишнього середовища шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Судом встановлено, що відповідачами не відшкодовано шкоди, заподіяної рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства.

Також, відповідно до ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" (далі - Закон) посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками;подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Статтею 20 вказаного Закону передбачено, що шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

За таких обставин вимоги позивача є обґрунтованими, і такими, що підлягають задоволенню.

Також, у відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідачів на користь прокуратури Миколаївської області 2102 грн судового збору, оплата яких підтверджується відповідним платіжним дорученням.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 259, 263- 265, 279-284ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 в інтересах держави в особі управління Державного агентства рибного господарства у Миколаївській областідо Балана Сергія Сергійовича та ОСОБА_2 , третя особа Нечаянська сільська рада Миколаївського району Миколаївської області, про відшкодування збитків, завданих рибним запасам, - задовольнити повністю.

Стягнути у солідарному порядку з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с.Нечаяне Миколаївського району Миколаївської області, РНОКПП НОМЕР_1 ; зареєстрованого АДРЕСА_1 та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с.Нечаяне Миколаївського району Миколаївської області; зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) на користь держави в особі Нечаянської сільської ради Миколаївського район Миколаївської області (Миколаївське УК/ОТГ с.Нечаяне/24062100,код 37992266; ; р/р НОМЕР_3 ) в рахунок відшкодування шкоди, завданої рибним запасам у розмірі 10302,00 гривні.

Стягнути у солідарному порядку з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с.Нечаяне Миколаївського району Миколаївської області, РНОКПП НОМЕР_1 ; зареєстрованого АДРЕСА_1 та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с.Нечаяне Миколаївського району Миколаївської області; зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) на користь прокуратури Миколаївської області (місцезнаходження: м. Миколаїв, вул. Спаська, 28, ідентифікаційний код в ЄДОПОУ 02910048) 2102 грн. в рахунок відшкодування судових витрат.

Згідно з положеннями ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ст. 289 ЦПК України заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Миколаївського апеляційного суду.

Суддя М. М. Войнарівський