Справа № 495/5542/20
рішення

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

07 квітня 2021 року м. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Боярського О.О.,

за участі секретаря судових засідань Рачицької І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Білгород-Дністровському цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мологівської сільської ради об`єднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог.

15 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Мологівської сільської ради об`єднаної територіальної громади про у якому просить визначити їй додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померлаІНФОРМАЦІЯ_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Позивачка пропустила визначений законодавством строк в 6 місяців для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що вона була не обізнана про встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини та дізналася про наявність спадкового майна вже після смерті матері.

Нотаріусом відмовлено позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що нею пропущено визначений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини,у зв`язку з чим вона була змушена звернутися до суду з відповідним позовом.

Процесуальні дії.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 16.09.2020 року відкрито провадження у цивільній справі у загальному порядку з призначенням судового засідання.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 02.11.2020 року розгляд справи відкладено на 07.12.2020 року у зв`язку з неявкою сторін.

Ухвалою суду від 07.12.2020 року було задоволено клопотання позивачки та витребувано від Шостої одеської державної нотаріальної контори копію спадкової справи до майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та відкладено розгляд справи на 03.02.2021 року.

Ухвалою суду від 03.02.2021 року розгляд справи відкладено через не надходження до суду витребуваних доказів, а саме копії спадкової справи.

Ухвалою суду від 15.03.2021 року провадження по справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті на 07.04.2021 року.

Позивач в судове засідання не з`явилась, повідомлялась, але надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позов підтримує.

Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся, але надав заяву про розгляд справи у його відсутність, не заперечував проти задоволення позову.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.

Фактичні обставини справи.

Судом встановлено, що Позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 16.10.1975 року та свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 року, актовий запис №36.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, з метою оформлення спадщини після померлої матері позивач звернулась до Шостої одеської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері.

З листа державного нотаріуса Шостої одеської державної нотаріальної контори від 22.08.2018 року №3580/02-14 вбачається, що позивачем ОСОБА_1 було пропущено, визначений чинним законодавством України строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду за захистом прав.

Позиція суду та оцінка аргументів сторін.

У відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися в наслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220, 1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Згідно ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст.ст.1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст.1272 ЦК України).

Виходячи з викладеного вище можливо зробити висновок, що прийняття спадщини за законом є правом спадкоємця і залежить виключно від його власного волі. Для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пунктами 3.3., 3.4., 3.5. Наказу Міністерства юстиції України від 22.02.2012№ 296/5 Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України передбачено, що заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Позивач як спадкоємець за законом у встановлений законом шестимісячний строк не зверталась до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна, не направила її поштою, а у вересні 2020 року звернулась до суду з позовом пославшись на те, що вона не була обізнана про встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини, дізналась про наявність спадкового майна вже після смерті матері.

Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обставини справи свідчать, та не заперечується позивачем, що позивач ОСОБА_1 була обізнана про смерть спадкодавця ОСОБА_2 , знала про відкриття спадщини, отже для прийняття спадщини як спадкоємець за законом мала можливість подати нотаріусу відповідну заяву, однак цього протягом шестимісячного строку не зробила.

У постанові Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі 717/1796/16-ц зазначено, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Проте, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємця, складні умови праці, які пов`язані із тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними, перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України, відбування покарання, з чим пов`язана неможливість прибуття для прийняття спадщини тощо.

Аналогічні правові позиції викладено у постановах Верховного Суду України від 26.09.2012 №6-85цс12 та від 14.09.2016 №6-1215цс16, у постановах Верховного Суду України від 26.09.2012 року (справа № 6-85цс12) та 4 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та у постанові Верховного Суду від 5.12.2018 року справа №756/2764/15-ц.

Висновки за результатами розгляду справи

Дослідивши наявні у справі докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до переконання про те, що необізнаність про встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини та необізнаність про наявність спадкового майена не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки позивачем не доведені поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини, які давали б підстави для надання додаткового строку для прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк, суд в задоволенні позову відмовляє в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1216-1218, 1220, 1221, 1223, 1261, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст.ст.4,10,12,141,258,259,263,264,265,268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволені позову ОСОБА_1 до Мологівської сільської ради об`єднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи,якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О.О. Боярський