Справа № 296/3099/21
УХВАЛА

Іменем України

"06" квітня 2021 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Адамович О.Й., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4 , в якому просять визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність вимогам статей 175-177 Цивільного процесуального кодексу України, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам нормам Кодексу з наступних підстав.

Згідно з п.5 ч.1 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, в позовній заяві позивачі посилаються на положення, які регулюють підстави втрати права проживання члена сімї, однак не вказують ким доводиться особа позивачам.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.7 ст.6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Згідно з п.п. 2.2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 грн 00 коп.

Відповідно до абз.4 ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" від 15.12.2020 № 1082-IX, з 01 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 гривень.

З матеріалів справи вбачається, що позов немайнового характеру пред`явлено трьома позивачами - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в позовній заяві містяться одна позовна вимога немайнового характеру, однак судовий збір сплачено лише позивачем ОСОБА_1 .

Докази сплати судового збору ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за подачу даного позову в матеріалах справи відсутні, також відсутні документи, що підтверджують підстави звільнення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від сплати судового збору.

Слід зазначити, що при подачі позову трьома позивачами, в якому містяться одна позовна вимоги немайнового характеру, кожен з позивачів повинен був сплатити судовий збір на суму 2724,00 грн (908,00 грн. х 3).

Позивачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не сплачено судовий збір за подання до суду позовної вимоги немайнового характеру, не наведено жодних обставин для звільнення їх від сплати судового збору, не заявлено клопотання про відстрочення його сплати.

Позивачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір в розмірі лише 908,80 грн.

Таким чином, позивачу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 потрібно усунути визначені недоліки позовної заяви, шляхом сплати судового збору за немайнову вимогу за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у Жит.обл/Корольов. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37976485; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0006832; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - *;101;__________ (код ЄДРПОУ для юридичних осіб / РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України для фізичних осіб); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корольовський районний суд м. Житомира та надати суду оригінал квитанції про його сплату, або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону так як такі недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Слід звернути увагу, що до матеріалів позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору № 0.0..1 на суму 908,00 грн., яка є належним доказом сплати судового збору, додано квитанцію №0.0..1 на суму 908, 00 грн., яка є аналогічного змісту вказаної вище квитанції, а також додано повідомлення-квитанцію, яка не містить номеру квитанції та банку платника, і не може бути зареєстрована.

Також суд зазначає, що до матеріалів справи долучено Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №78184515 від 16.01.2017 року, однак до матеріалів справи не долучено Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 , актуального на момент подачі позовної заяви.

Крім цього, у відповідності до ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Зокрема відмітку про засвідчення копії документа складають із слів Згідно з оригіналом, назви посади (якщо заява подається юридичною особою), особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Водночас, копії письмових доказів, долучені до позовної заяви, не засвідчена належним чином, а саме відсутні ініціали та прізвище особи, яка засвідчує копії.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання ухвали суду позивач має право подати відповідну заяву через загальний відділ або направити її засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала про залишення позову без руху не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду. Окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала щодо визначення розміру судових витрат.

Суддя О. Й. Адамович