БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/1698/2020
Провадження № 2/497/149/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.04.21 року Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Кравцової А.В.,

секретар судового засідання - Бекметова Х.В.,

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Болград за відсутністю сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Голицької сільської ради Болградського району Одеської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

09.12.2020р. позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, яким просить надати йому додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті спадкодавця - ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , стверджуючи, що він, позивач є спадкоємцем за заповітом, пропустив строк для подання ним заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини з поважної причини - спочатку через те, що не знав пор існування заповіту, а потім вважав, що автоматично прийняв спадщину в разі його наявності; крім того, як на час початку, так і на мормент спливу строку для прийняття спадщини він був за межами України, надавав довіреність орендатору земельної ділянки - спадкового майна - оформити спадщину, але той так і не знайшов для цього часу. Проте, нотаріус відмовив йому у вчиненні нотаріальної дії, не взявши до уваги поважність причин пропуску ним, позивачем, строку, і тому він змушений звернутися до суду за захистом свого права на спадщину, - адже він фактично прийняв спадщину - він доглядав за спадкодавицею, підтримував її матеріально, надіслав гроші на поховання, оскільки не зміг бути присутнім, отримував за її життя і продовжує отримувати орендну плату за земельну ділянку, що є спадковим майном після смерті спадкодавця - ОСОБА_2 , і яку вона йому заповідала, тому він тепер вважає, що це нерухоме майно йому належить, поте оформити не може у нотаріальному порядку. Строк для прийняття спадщини він, позивач, вважає пропущений ним з поважної причини, тому просить його поновити.

Сторони у судове засідання не з`явилися, надавши суду заяви про розгляд справи за їхньою відсутністю, про що надали суду відповідні заяви.

Вивчивши позовні вимоги, дослідивши надані суду документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини:

- ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії НОМЕР_1 , яке було видане 01.02.2010р. Голицькою сільською радою Болградського району Одеської області, актовий запис №06; після її смерті відкрилася спадщина (а.с.7);

- спадкодавець ОСОБА_2 заповідала все своє майно позивачу - ОСОБА_1 , 1987р. народження (заповіт від 15.08.2007р., р.№61, а.с.8);

- згідно державного акту на право приватної власності на землю серії ЯА №1539980, - спадкодавець ОСОБА_2 є власником земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:0005 і площею 3,39га, - що розташована на території Голицької сільської ради Болградського району Одеської області, цільове призначення (використання) якої - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.9);

- згідно довідок Голицької сільської ради Болградського району Одеської області від 20.07.2020р. за №02-37/232 та від 27.11.2020 року за №02-37/379 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , була зареєстрована та постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 , - з 30.06.1971р. до дня смерті - до 29.01.2010р., - сама (а.с.10-11);

- відповідно до довідки СФ "Веселка Б" від 04.12.2020р. за №84, - земельна ділянка яка за життя належала ОСОБА_2 , - перебуває в оренді СФ "Веселка Б", і доходи з паю з 2012р. отримує позивач - ОСОБА_1 ( а.с.23);

- державним нотаріусом Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Лєсогоровим Д.О. 31.07.2020 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском ним шестимісячного строку, встановленого законом для прийняття спадщини (а.с.21);

- згідно відповіді Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса від 21.01.2021р., за №18/01.16, - спадкова справа щодо майна спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , - заводилася, спадкоємцями є її сестра - ОСОБА_3 , а також позивач ОСОБА_1 (а.с.35-37);

- згідно копії спадкової справи, що була витребувана судом з архіву - сестра спадкодавиці - ОСОБА_3 - померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , видане 14.08.2018р. Болградським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, а/з №575), спадкова справа щодо її майна заводилася, її спадкоємцем за заповітом є також позивач ОСОБА_1 (заповіт від 22.08.2014р., р.№74);

- представник відповідача - голова Голицької сільської ради Болградського району Одеської області, - надав суду заяву, згідно якої відповідач вимоги позивача визнає в повному обсязі;

- відповідно до заяви представника відповідача - Голицької сільської ради Болградського району Одеської області, - він вимоги позивача визнає в повному обсязі.

Оскільки відповідач не надав суду заперечень щодо предмету позову, суду не надано відомостей, з яких би вбачалося, що визнання вимог позову порушить права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню за наступних підстав.

Позивач фактично прийняв спадщину після смерті спадкодавця, оскільки не відмовлявся від неї. Строк звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, що встановлений чинним законодавством - 6 місяців - заявник пропустив, але з поважної причини, - оскільки він залишив довіреність фермеру, в оренді якого перебувала земельна ділянка, та вважав, що спадщина була оформлена своєчасно. Крім того, позивач спадщину фактично прийняв, адже отримував орендну плату за земельну ділянку, яку заповідала йому спадкодавиця, і ніхто не заперечує цих фактів, тому суд дійшов висновку, що вимоги позову є обґрунтованими.

Так, відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), а згідно положень ст.ст.1220,1268ч.5 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, і незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Статтею 1233 ЦК України встановлено, що "заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті". Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Відповідно до ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини; строк, передбачений ст.1270 ЦК України, може бути продовжений судом за заявою зацікавленої особи при доведеності поважності причин його пропуску.

Згідно Постанови КЦС ВС від 28.10.2019р. (справа №761/42165/17-ц, провадження №61-49121св18), за змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Також цією постановою колегія суддів КЦС ВС зазначила: "Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус, або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, що уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття". Також цією ж Постановою колегія суддів КЦС ВС наголосила, що свобода заповіту - є фундаментальним принципом спадкового права та дотримання принципу пропорційності між застосованим заходом і переслідуваною метою, якою є захистом порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідність нотаріусом вчинити дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснити виклик спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі відповідає правовому висновку Верховного Суду України викладеному у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

Таким чином, розглянувши спір всебічно, повно та об`єктивно на підставі вищевикладених письмових доказів, з огляду на те, що матеріали справи не містять доказів того, що нотаріусом вживалися заходи щодо своєчасного сповіщення спадкоємців про відкриття спадщини, - суд дійшов висновку, що, оскільки позивач не був обізнаний про існування заповіту на своє ім`я та звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини лише після того, як дізнався про заповіт - після спливу 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, - це є поважною причиною пропуску позивачем строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Крім того, судом не встановлено обставин, за яких визнанням вимог позову будуть порушені права третіх осіб, а тому вимоги позову про надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті його матері - є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.41 Конституції України, ст.ст.1-5,9-13,15,16,20,316-319,321,328,392, 1216-1218,1220-1223,1225,1233-1236,1268,1270,1296 ЦК України,ст.ст.1,2,12,13,76-84,89,95, 247ч.2, 258-259, 263-266 , 273, 352, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Задовольнити позов ОСОБА_1 до Голицької сільської ради Болградського району Одеської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (РНОКПП НОМЕР_3 ), додатковий строк - шість місяців для подання ним до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду через Болградський районний суд Одеської області з дотриманням вимог ст.356 ЦПК України, - протягом тридцяти днів з дня отримання його копії. Строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі його пропуску з поважних причин. Законної сили рішення суду набирає після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Повний текст судового рішення виготовлено 06.04.2021 року.

Суддя А.В. Кравцова