Справа №628/647/21
Провадження №2/628/467/21
06 квітня 2021 року Куп`янський міськрайонний суд Харківської області
у складі: головуючого судді Барабанової В.В.
за участю секретаря судового засідання Буткової В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Куп`янську Харківської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_1 звернулася до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 06 червня 2015 року Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №267, а також після розірвання шлюбу просить залишити прізвище « ОСОБА_3 ». Крім того, просить стягнути з відповідача, судові витрати у сумі 4910,00 грн..
Сторони від шлюбу мають неповнолітню дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач вказує, що останнім часом між нею та відповідачем склалися відносини, що привели до неможливості збереження сім`ї, примирення неможливе,відсутність порозуміння у шлюбних відносинах.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, які просить суд задовольнити. У разі неявки відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового засідання, не заперечує проти проведення заочного розгляду справи відповідно до ст. 280 ЦПК України.
Відповідач ОСОБА_2 усудове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причину неявки до суду не повідомив, відзиву на позовну заяву та заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, поважності неявки не убачається, у зв`язку з чим на підставі ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та постановити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Фіксація судового розгляду справи технічними засобами не проводилась, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Перевіривши письмові докази по справі, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 06 червня 2015 року, який було зареєстровано Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №267 (а.с. 42).
Сторони мають неповнолітню дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить відповідне свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 , видане 15 жовтня 2015 року Червонозаводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції (а.с. 18).
Ч. 3 ст.105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя, на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Згідно ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають, істотне значення.
Враховуючи особливий характер сімейних відносин, зважаючи на норми ст. ст. 111, 112 СК України, суд вважає позов як такий, що підлягає задоволенню, оскільки сім`я фактично розпалась, подальше сумісне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне їх шлюб розірвати.
Відповідно до ч.8 ст. 294 ЦПК України у рішенні про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
Статтею 141 ЦПК України передбачено порядок розподілу судових витрат між сторонами. Так за загальним правилом, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Згідно положень ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
Так, оскільки позовні вимоги позивача задовольняються у повному обсязі, сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір за квитанцією №11 від 22.02.2021 у розмірі 908,00 грн. (а.с. 1) підлягає стягненню з відповідача.
У постанові Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 379/1418/18 (провадження № 61-9124св20) вказано, що «склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Отже, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення».
Як убачається з матеріалів справи, позивачем 18.02.2021 року був укладений Договір про надання правової допомоги з адвокатським об`єднанням «Адвокатська компанія «Ульянов БІЗНЕС ЛОЙЕРС» (а.с. 6-8), та згідно акту виконаних робіт направлений на правовий захист від 26.02.2021 (а.с. 20), рахунку на оплату №41 від 18 лютого 2021 (а.с. 21), меморіального ордеру №14958761SB від 22.02.2021 (а.с. 23) послуги з правничої допомоги ОСОБА_1 надані на суму 4002,00 грн., що підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 23, 76-81, 90, 133, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 273, 280, ч.8 ст. 294 ЦПК України, ст. ст. 110, 112 СК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 06 червня 2016 року Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №267 розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_3 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , судові витрати по оплаті судового збору в сумі 908,00 грн., та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4002,00 грн..
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Рішення може бути оскаржено повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Куп`янський міськрайонний суд Харківської області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя: В.В. Барабанова