Ухвала

09 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 761/13847/15-ц

провадження № 61-4629ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Черняк Ю. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бабенко Сергій Сергійович, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 вересня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 лютого 2021 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Платинум Банк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки, позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Платинум Банк», ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малиновська Олена Юріївна, про визнання договорів недійсними, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Платинум Банк», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малиновська Олена Юріївна, про визнання договору про іпотечний кредит недійсним,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2015 року Публічне акціонерне товариство «Платинум Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки.

У червні 2017 року прийнято до спільного розгляду з первісним позовом позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Платинум Банк», ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малиновська О. Ю., про визнання договорів недійсними.

У травні 2018 року прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Платинум Банк», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малиновська О. Ю., про визнання договору про іпотечний кредит недійсним.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 10 вересня 2019 року залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 08 лютого 2020 року, позов Публічного акціонерного товариства «Платинум Банк» задоволено.

В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перед Публічним акціонерним товариством «Платинум Банк» за договором про іпотечний кредит № 2.08062557 від 25 червня 2008 року у сумі 7 052 425,07 грн, з яких: 3 126 133,94 грн - строкова заборгованість за кредитом; 24 618,30 грн - строкова заборгованість за відсотками; 1 104 847,96 грн - прострочена заборгованість (кредит, відсотки); 2 796 824,87 грн - пеня, звернуто стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором № 2.08062557 від 25 червня 2008 року, а саме трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 10 січня 2016 року Головним управлінням житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) згідно з наказом від 23 грудня 2005 року № 2451-С/КІ, шляхом продажу на прилюдних торгах в межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», визначивши початкову ціну продажу на рівні 8 574 176,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Платинум Банк» судові витрати у сумі 6 729,00 грн, з яких: 3 654,00 грн судовий збір; 3 075,00 грн витрати на проведення експертизи.

Відмовлено третій особі ОСОБА_2 у задоволенні позову до Публічного акціонерного товариства «Платинум Банк», ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малиновська О. Ю., про визнання договору недійсним.

Відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні зустрічного позову до Публічного акціонерного товариства «Платинум Банк» та ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малиновська О. Ю., про визнання договору про іпотечний кредит недійсним.

Виконання рішення у частині звернення стягнення на предмет іпотеки відстрочено до закінчення дії мораторію, встановленого Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

У березні 2021 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бабенко С. С., звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 вересня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 лютого 2021 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Платинум Банк» відмовити.

Разом з цим, подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки, як зазначає заявник, копію постанови Київського апеляційного суду від 08 лютого 2021 року вона отримала лише 20 березня 2021 року. Разом з цим, ОСОБА_1 направила касаційну скаргу до Верховного Суду поштовим відправленням 17 березня 2021 року без письмових доказів про дійсну дату отримання ОСОБА_1 постанови суду апеляційної інстанції.

Згідно із частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнано неповажними.

Заявник протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху має право звернутись до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку та наданням відповідних доказів.

Також у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

У касаційній скарзі заявлено клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки при поданні апеляційної скарги їй було звільнено судом від її сплати.

Відповідно до пункту 1 частини першої та частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Проте, наведені в обґрунтування заявленого клопотання доводи не можуть слугувати достатньою підставою для задоволення клопотання, оскільки лише заявлене клопотання без належних доказів майнового стану ОСОБА_1 не підтверджує її майнового стану, відтак клопотання про звільнення від сплати судового збору не може бути задоволено.

За подання касаційної скарги справляється судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми (підпункт 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Враховуючи заявлені позовні вимоги, судовий збір за подання касаційної скарги становить 7 308,00 грн (3 654,00 ?200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату, або докази звільнення від її сплати.

Згідно із частиною другою статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бабенко Сергій Сергійович, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 вересня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 лютого 2021 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк до 10 травня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Якщо заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, з наданням відповідних доказів, не буде подано особою у зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відмову у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. В. Черняк