Справа № 645/4619/20
Провадження № 2-с/645/20/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2021 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Бабкова Т.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 14.08.2020 року, виданого за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованості за централізоване опалення та гарячу воду,

ВСТАНОВИВ:

14.08.2020 за заявою КП "Харківські теплові мережі" Фрунзенським районним судом м. Харкова видано судовий наказ, яким стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованість за опалення та підігрів води в сумі 29883 грн. 42 коп. за період з 01.07.2017 року по 01.07.2020 року, 3% річних - 1199 грн. 19 коп., інфляційні витрати - 1956 грн. 11 коп., а також судовий збір у розмірі 105 грн. 10 коп. з кожного.

02.04.2021 року боржник ОСОБА_1 звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова із заявою, в якій просить скасувати виданий 14.08.2020 року Фрунзенським районним судом м. Харкова судовий наказ, посилаючись на те, що 29.03.2021 року боржником ОСОБА_1 з виконавчої служби отримано повідомлення про стягнення заборгованості за надані КП «Харківські теплові мережі» послуги. Боржник ОСОБА_1 , що заборгованість за централізоване опалення та гарячу воду утворилася внаслідок багатократного підвищення тарифів на комунальні послуги; зниження заробітної плати внаслідок періодичних зупинок підприємств або праці неповний робочий тиждень; відмови у субсидії через борги; категоричним небажанням сплачувати аліменти ОСОБА_3 (батьком дитини), заборгованість по аліментам становить близько 200 000 грн.

Дослідивши заяву про скасування судового наказу та додані документи, суддя дійшов висновку про таке.

Положеннями ч.3, ч.4, ч.5 ст.170 ЦПК України передбачено, що заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються:

1) документ, що підтверджує сплату судового збору;

2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником;

3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року збір не справляється, зокрема, за подання заяви про скасування судового наказу.

Проте Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 року в п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» доповнено пп.2-2, за змістом якого за подання заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір, що становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України встановлено, що до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

За загальним правилом, у разі існування неузгодженості між нормами, виданими в різний час (темпоральних колізійних норм ), застосовується акт, виданий пізніше, навіть якщо прийнятий раніше акт не втратив чинності. Тобто «наступний закон з того ж питання скасовує дію попередніх».

Отже, на теперішній час сплата судового збору за подання заяви про скасування судового наказу є обов`язковою.

Згідно статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік», прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 01.01.2021 року становить 2270 грн. 00 коп.

Тобто, заявником повинен бути сплачений судовий збір в розмірі 113 грн. 50 коп.

Проте, заявником ОСОБА_1 не сплачений судовий збір за подання до суду заяви про скасування судового наказу та не зазначено про підстави звільнення від його сплати в разі їх наявності.

Крім того, зміст та форма заяви про скасування судового наказу не відповідають вимогам, викладеним у ст.170 ЦПК України.

Відповідно до положень частини 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи наведене вважаю за необхідне повернути її заявникові без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170, 260 ЦПК України,суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 14.08.2020 року, виданого за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованості за централізоване опалення та гарячу воду- повернути заявнику без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя