ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/367/21
провадження № 2-о/753/118/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" березня 2021 р. м. Київ

Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Гусак О.С.,

за участю секретаря Рупак О.А.,

представника заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_2 , заінтересована особа - Ярославський старостинський округ територіальної громади міста Бобровиця Бобровицького району Чернігівської області, про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу,

в с т а н о в и в:

У грудні 2020 року ОСОБА_2 звернулась до суду із заявою про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу у період з 25 червня 2011 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заява мотивована наступними обставинами. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з 1990 року по день його смерті, а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 проживали спільно, як подружжя однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Спочатку вони проживали у місті Києві в квартирі заявниці, а у 2000 році переїхали на постійне місце проживання у село Ярославка Бобровицького району Чернігівської області. На час їх знайомства та проживання ОСОБА_3 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 , який розірвано рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 24 червня 2011 року. Після розірвання попереднього шлюбу реєструвати шлюб із заявницею не поспішали, не вбачали такої потреби, планували укласти шлюб у майбутньому, але не встигли, так як ОСОБА_3 помер. Після його смерті відкрилась спадщина, яку заявниця бажає прийняти. Вказує, що встановлення юридичного факту проживання однією сім`єю з ОСОБА_3 їй необхідно для реалізації спадкових прав.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18 січня 2021 року відкрито провадження у даній справі.

У судовому засіданні представник заявника підтримала заяву та просила її задовольнити.

Заінтересована особа будучи належним чином повідомленою про розгляд справи (а.с.37), не забезпечила явку свого представника у судове засідання та не направила на адресу суду жодних пояснень, заяв чи клопотань по суті справи.

Заслухавши пояснення представника заявника та свідків, дослідивши матеріали справ, суд дійшов до наступного висновку.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 9 лютого 2021 року витребувано від Бобровицької районної державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи заведену щодо майна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

18 березня 2021 року на електронну адресу суду надійшов лист від Бобровицької районної державної нотаріальної контори щодо надання інформації. Зі змісту вказаного листа вбачається, що 17 квітня 2020 року на адресу нотаріальної контори надійшла заява від ОСОБА_2 про прийняття нею спадщини, після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , з яким вона проживала однією сім`єю. На підставі даної заяви було заведено спадкову справу № 106/2020.

23 квітня 2020 року із заявами про прийняття спадщини за законом після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , звернулися діти спадкодавця - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Оскільки в матеріалах спадкової справи відсутня інформація щодо наявності заповіту, складеного померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 і за даними Спадкового реєстру заповіт ОСОБА_3 складено також не було, тому 11 лютого 2021 року на ім`я ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , дітей спадкодавця ОСОБА_3 , було видано свідоцтва про право на спадщину.

При цьому, 27 листопада 2020 року на адресу ОСОБА_2 було направлено лист про те, що вона являється спадкоємцем за законом четвертої черги, та про неможливість отримання нею спадщини з причин наявності спадкоємців попередньої черги, а саме: спадкоємців за законом першої черги - дітей спадкодавця ОСОБА_3 .

Згідно із частиною четвертою статті 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи - залишає заяву без розгляду.

За змістом наведеної норми, якщо встановлення юридичного факту пов`язується з подальшим вирішенням спору про право, цивільно-процесуальним законодавством передбачено розгляд вимоги про встановлення факту у порядку позовного, а не окремого провадження одночасно з вирішенням спору про право, оскільки не встановивши факт, особа позбавлена можливості довести наявність у неї права, за захистом якого вона звернулась до суду.

Таким чином, в порядку позовного провадження можуть встановлюватися юридичні факти лише за умови, що від встановлення їх наявності або відсутності у подальшому залежить можливість вирішення спору про суб`єктивне право. У випадку, якщо встановлення наявності чи відсутності юридичного факту ніяким чином не впливає на захист права, яке визначено як об`єкт захисту, суд не має права встановлювати юридичний факт у порядку позовного провадження.

Визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Звертаючись до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, у порядку статей 315-319 ЦПК України, ОСОБА_2 вказувала, що встановлення зазначеного у заяві факту має за собою наслідок вирішення спору про право, зокрема, для належного оформлення права на спадщину, оскільки за відсутності встановленого факту проживання заявника із спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, заявник не має можливості оформити в установленому законом порядку право на спадщину.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 підвердили факт проживання однією сім`єю ОСОБА_2 з ОСОБА_3 , не заперечували наявність дітей від попереднього шлюбу у ОСОБА_3 , та наявність спору між дітьми і зявницею з приводу спадкового майна.

Таким чином, судом встановлено, що встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем необхідно заявнику для оформлення спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. При цьому, встановлено, що на ім`я спадкоємців першої черги вже видані свідоцтва про право на спадщину, яка відкрилась після смерті спадкодавця та на яке претендує заявник, тобто існує спір про право на спадщину, який підлягає вирішенню виключно у позовному провадженні.

Частиною 6 ст. 294 ЦПК України встановлено, що якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підстав

Враховуючи викладене, а також те, що із заяви ОСОБА_2 вбачається спір про право, тому заяву необхідно залишити без розгляду.

При цьому слід роз`яснити, що ОСОБА_2 не позбавлена права звернутися до суду із позовом про захист своїх прав, які вважає порушеними, не визнаними чи оспореними із належним дотриманням вимог цивільного процесуального законодавства та у порядку, який визначено ЦПК України.

Керуючись ч. 6 ст. 294, 315 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_2 , заінтересована особа - Ярославський старостинський округ територіальної громади міста Бобровиця Бобровицького району Чернігівської області, про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику її право подати позов на загальних підставах.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Гусак О.С.

Повний тест ухвали складено 19 березня 2021 року.