Провадження №2-н/760/248/21
у справі 760/8244/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Усатова І. А., розглянувши заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованість за послуги централізованого опалення та постачання гарячої води, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду із заявою і просить видати судовий наказ, яким стягнути з ОСОБА_1 заборгованість:

-за спожиті до 01.05.2018 року послуги централізованого опалення у розмірі 15200 грн.;

-за спожиті до 01.05.2018 року послуги централізованого постачання гарячої води у розмірі 15300 грн.;

-за спожиті з 01.05.2018 року послуги централізованого опалення у розмірі 13490,74 грн.;

-за спожиті з 01.05.2018 року послуги централізованого постачання гарячої води у розмірі 4372,96 грн.

Заявник в обґрунтування заявлених вимог вказав, що відповідач від послуг централізованого опалення та/або централізованого постачання гарячої води у встановленому чинним законодавством порядку не відмовлявся (не відключався), тому ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , є споживачем цих послуг. Станом на день подачі заяви загальна сума заборгованості становить 48363,70 грн. Боржник своєчасно не сплачував за спожиті послуги з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, в результаті чого утворилась заборгованість.

У видачі судового наказу має бути відмовлено, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Статтею 161 ЦПК України передбачено, що заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються, в тому числі, копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості.

Відносини між споживачем та постачальником житлово - комунальних послуг регулюються Законом України «Про житлово - комунальні послуги».

Відповідно до ст. 1 Закону житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 12 Закону надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах.

Договори про надання житлово-комунальних послуг укладаються відповідно до типових або примірних договорів, затверджених Кабінетом Міністрів України або іншими уповноваженими законом державними органами відповідно до закону. Такі договори можуть затверджуватися окремо для різних моделей організації договірних відносин (індивідуальний договір та колективний договір про надання комунальних послуг) та для різних категорій споживачів (індивідуальний споживач, колективний споживач).

Заявник, на підставі Договору №602-18 про відступлення права вимоги (цесії) від 11.10.2018, укладеного між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», прийняв право вимоги до Боржника з оплати спожитих до 01.05.2018 року послуг з централізованого опалення та/або з централізованого постачання гарячої води у розмірі 30500 грн.

З матеріалів заяви та додатків до неї вбачається, що договору, укладеного між заявником (чи попереднім кредитором - ПАТ «КИЇВЕНЕРГО») та боржником (боржниками) до заяви не додано.

Також у матеріалах справи заявником не надано розрахунків заборгованості до 01.05.2018 року.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

Статтею 256 ЦК України визначено, що позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до статті 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1 ст. 261 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів заяви, заявник просить стягнути з боржника ОСОБА_1 заборгованість за житлово-комунальні послуги за період до 01.05.2018 року та з 01.05.2018 року, що підтверджується розрахунком заборгованості за послуги централізованого опалення від 01.03.2021 року, розрахунком заборгованості за послуги централізованого постачання гарячої води від 01.03.2021 року, додатком 1 до договору про відступлення права вимоги (цесії) від 11.10.2018 року №602-18, додатком 2 до договору про відступлення права вимоги (цесії) від 11.10.2018 року №602-18, доданих до заяви, звернувшись до суду 05.04.2021 р., тобто більш ніж за 3 роки з моменту виникнення права вимоги, а тому на підставі викладеного, оскільки заяву подано поза межами строку позовної давності, суд вважає необхідним відмовити Комунальному підприємству виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» у видачі судового наказу, одночасно роз`яснивши заявнику, що згідно ч. 2 ст. 166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини першої статті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Крім того, суддя звертає увагу заявника на те, що відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» № 14 від 23 грудня 2012 року наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Так, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Виходячи з цього, в видачі судового наказу має бути відмовлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 163, 165, 166 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Відмовити Комунальному підприємству виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованість за послуги централізованого опалення та постачання гарячої води.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Усатова І.А.