Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 712/11366/20
Провадження № 2/712/749/21
06 квітня 2021 року м.Черкаси
Соснівський районний суд м. Черкаси в складі :
головуючого судді Марцішевської О.М.
при секретарі Тітовій О.І.
представника позивача адвоката Чорноіваненко Д.О.
представника третьої особи Брагінець С.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє також в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , треті особи: Головний центр підготовки особового складу Державної прикордонної служби України імені генерал-майора Ігоря Момота (військова частина НОМЕР_1 ), Орган опіки і піклування Черкаської міської ради про встановлення порядку користування житловим приміщенням

ВСТАНОВИВ:

1.Описова частина
Короткий зміст вимог та аргументів учасників справи

17 листопада 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє також в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , третя особа: військова частина НОМЕР_1 Державної прикордонної служби про встановлення порядку користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що ОСОБА_1 є наймачем квартири АДРЕСА_1 . Вказаною квартирою він та члени його сім`ї користуються з 1998 року відповідно до договору найму житлового приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду від 10.04.1998 року
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано ще 30.03.2010 року, після розірвання шлюбу вони хоча й проживають в одній квартирі, однак ведуть окреме господарство, мають окремі бюджети, та зі спільних витрат мають лише комунальні послуги на квартиру.
Квартира, в якій вони проживають має три житлові кімнати загальною площею 37,90 кв.м., відповідно кімнати площею 17 кв.м., 11,5 кв.м., 9,4 кв.м. Загальна площа квартири складає 64,4 кв.м. У позивача та відповідачів склався наступний порядок проживання в квартирі: кімнату площею 9,4 кв.м. займає позивач, кімнату площею 11,5 кв.м. займає ОСОБА_2 , кімнату площею 17 кв.м. займає ОСОБА_3 та її донька ОСОБА_4 . Останнім часом між сторонами виникають суперечки щодо сплати комунальних платежів, однак умовою розділу особових рахунків є встановлення порядку користування квартирою.
Позивач просить встановити наступний порядок користування квартирою: кімнату площею 9,4 кв.м. виділити в користування позивачу, кімнату площею 11,5 кв.м. виділити в користування ОСОБА_2 , кімнату площею 17 кв.м. виділити в користування ОСОБА_3 та її доньці ОСОБА_4 . ОСОБА_5 , ванну кімнату, коридор та кухню залишити в спільному користуванні.
01 лютого 2021 року відповідач ОСОБА_3 скерувала до суду відзив на позовну заяву, який обґрунтувала тим, що проти зазначених позовних вимог відповідач не заперечує та вважає їх такими, що відповідають її інтересам та інтересам дитини, та направлені на вирішення спірних ситуацій, що інколи виникають між ними (між нею, позивачем та іншою відповідачкою) з приводу внесення розміру оплати за користування квартирою. Просить суд встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , виділивши в користування: ОСОБА_1 кімнату площею 9,4 кв.м., ОСОБА_2 кімнату площею 11,5 кв.м., ОСОБА_3 та ОСОБА_4 кімнату площею 17 кв.м. Санвузол, ванну кімнату, коридор та кухню залишити в спільному користуванні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
01 лютого 2021 року відповідач ОСОБА_2 скерувала до суду відзив на позовну заяву, який обґрунтувала тим, що проти зазначених позовних вимог не заперечує та вважає їх такими, що відповідають її інтересам та направлені на вирішення спірних ситуацій, що інколи виникають між ними (між нею, позивачем та іншою відповідачкою) з приводу внесення розміру оплати за користування квартирою. Просить суд встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , виділивши в користування: ОСОБА_1 кімнату площею 9,4 кв.м., ОСОБА_2 кімнату площею 11,5 кв.м., ОСОБА_3 та ОСОБА_4 кімнату площею 17 кв.м. Санвузол, ванну кімнату, коридор та кухню залишити в спільному користуванні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
04 лютого 2021 року представник третьої особи скерував до суду письмове пояснення на позовну заяву, яке обґрунтував тим, що Головний центр відповідно до свідоцтва про право власності від 17 грудня 2012 року серії НОМЕР_2 є власником будинку за адресою: АДРЕСА_2 , де проживає позивач та відповідач - ОСОБА_2 на підставі договору найму житлового приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду від 06.07.1999 року. Головний центр, як власник і розпорядник майна заперечує проти встановлення порядку користування квартирою АДРЕСА_1 .
Довідка про склад сім`ї та реєстрацію від 29.10.2020 року на яку посилається позивач не є підставою яка могла б підтвердити проживання в займаному жилому приміщенні всіх членів сім`ї. Відповідно до акту обстеження житлово-побутових умов квартиронаймача ОСОБА_1 від 30 грудня 2020 року у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_3 ОСОБА_3 та її донька ОСОБА_4 не проживають.

Отже, позивач та відповідач ОСОБА_2 на сьогоднішній день, проживають у відомчому (службовому) житлі, яке їм надала військова частина НОМЕР_1 для тимчасового проживання. В Договорі найму житлові приміщення від 06.07.1999 року наймачу не надано право встановлювати порядок користування службовим приміщенням колишніми членами сім`ї. Відповідно до Інструкції про організацію забезпечення житловими приміщеннями в Державній прикордонній службі України затвердженої наказом Адміністрації Державної прикордонної служби України 20.12.2007 № 1040, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 11 січня 2008 р. за № 16/14707 колишні члени сім`ї наймача підлягають виселенню зі службового житлового приміщення без надання іншого житлові приміщення, які проживають при ньому після розірвання шлюбу.

Просить суд відмовити в задоволенні позовної заяви.

Представник позивача адвокат Чорноіваненко Д.О. в судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.
Представник третьої особи Головний центр підготовки особового складу України імені генерал-майора Ігоря Момота (військова частина НОМЕР_1 ) Брагінець С.В. в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог та просив відмовити у задоволенні позову з підстав, викладених у поясненні на позовну заяву.
Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє також в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, скерували до суду клопотання про розгляд справи без їхньої участі.
Представник третьої особи Органу опіки і піклування Черкаської міської ради в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі. Про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.
Відповідно до п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02.06.2016 року №1402-VІІІ «Про судоустрій та статус суддів», районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.
Суд вислухавши в судовому засіданні учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Хід розгляду справи

16 грудня 2020 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.
04 березня 2021 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси залучено до участі в справі в якості третьої особи Орган опіки і піклування Черкаської міської ради.

2.Мотивувальна частина
Фактичні обставини, встановлені судом

Судом встановлено, що шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано 30.03.2010 року, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу.
Відповідно до довідки з місця проживання про склад сім`ї та реєстрацію від 29.10.2020 року № 468 виданого Головним центром підготовки особового складу імені генерал-майора Ігоря Момота в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 (квартиронаймач) з 28.10.2020 року, ОСОБА_2 ( колишня дружина) з 06.05.1998 року, ОСОБА_3 (донька) з 23.05.2003 р., ОСОБА_4 (онука) з 20.04.2012 р.
ОСОБА_1 видана довідка 29.10.2020 року № 21 Головним центром підготовки особового складу імені генерал-майора Ігоря Момота про те, що він зареєстрований та проживає в АДРЕСА_3 . Квартира 3-х кімнатна, загальною площею 64,6 кв.м., в тому числі: житлова площа 37,90 кв.м. (кімната № 1 - 9, 4 кв.м., кімната № 2 17,0 м.кв., кімната № 3 11,5 кв.м.), допоміжна площа 23,1 кв.м. (кухня 8,9 м.кв., туалет 1,0 м.кв., ванна кімната 2,6 кв.м., коридор 10,6 кв.м.) площа лоджії 3,60 кв.м.
Відповідно до акту обстеження житлово-побутових умов проживання від 30 грудня 2020 року за адресою АДРЕСА_3 технічний стан житлового приміщення задовільний. Комісією під час обстеження встановлено, що фактично в даному житловому приміщенні проживають квартиронаймач ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .
Встановлено, що донька ОСОБА_3 , онука ОСОБА_4 за адресою реєстрації по АДРЕСА_3 не проживають про що свідчить мешканка будинку ОСОБА_6 та мешканка с. Оршанець ОСОБА_7 .
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта право власності за ОСОБА_4 не зареєстровано, право власності за ОСОБА_3 зареєстровано на будинок АДРЕСА_4 .
Право власності на будинок по АДРЕСА_2 зареєстровано на навчальний центр Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_1 ), що підтверджується свідоцтвом про право власності виданого виконавчим комітетом Руськополянської сільської ради.

Застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд
Спірні правовідносини регулюються нормами житлового законодавства.
Відповідно до ст. 3 ЦПК України та ст. 15 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст. 4 ЦПК України).
Вирішуючи спір по суті, суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов, а також з`ясувати наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорювання, та в який спосіб позивач просить їх поновити.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках
Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).
Основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей визначає Закон України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», який також встановлює єдину систему їх соціального та правового захисту, гарантує військовослужбовцям та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах сприятливі умови для реалізації їх конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни та регулює відносини у цій галузі.
Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про соціальний захист військовослужбовців та членів їх сімей» держава забезпечує військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення на підставах, у порядку і відповідно до вимог, встановлених ЖК Української РСР та іншими законами, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Військовослужбовцям, які мають вислугу на військовій службі 20 років і більше, та членам їх сімей надаються жилі приміщення для постійного проживання або за їх бажанням грошова компенсація за належне їм для отримання жиле приміщення. Такі жилі приміщення або грошова компенсація надаються їм один раз протягом усього часу проходження військової служби за умови, що ними не було використано право на безоплатну приватизацію житла, з урахуванням особливостей, визначених пунктом 10 цієї статті.
Відповідно до ст. 63 ЖК предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо).
Статтею 64 ЖК передбачені права і обов`язки членів сім`ї наймача, а саме члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.
У відповідності до ст. 103 ЖК договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім`ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених Основами житлового законодавства Союзу РСР і союзних республік, іншими законодавчими актами Союзу РСР і цим Кодексом.
Згідно до ст. 104 ЖК член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку.
Суд виходить з того, що стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Отже, зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес. Належним відповідачем є особа, яка має відповідати за пред`явленим позовом - суб`єкт порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення.
При цьому визначення предмета та підстав заявленого позову належить виключно позивачу. Також позивач на свій розсуд визначає відповідача особу, яка відповідати за позовом та згідно з ст. 51 ЦПК України залучення співвідповідача відбувається тільки за клопотанням позивача.
Таким чином, за змістом норм цивільного процесуального права з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та принципу змагальності сторін, на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд під час розгляду справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.
Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача або залучення інших належних співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин, суд відмовляє у задоволенні позову.
Частиною четвертою статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Фактично позов пред`явлений з приводу зміни договору найму відомчого житлового приміщення належної третій особі Головному центру підготовки особового складу Державної прикордонної служби України імені генерал-майора Ігоря Момота (військова частина НОМЕР_1 ) квартири АДРЕСА_1 , в якій зареєстроване місце проживання позивача в якості наймача та відповідачів в якості членів сім`ї наймача.
Під час розгляду справи позивач в якості співвідповідачів залучив ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє також в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 . Разом з тим, позивачем не надано доказів про порушення, невизнання чи оспорювання відповідачами права на встановлення порядку користування житловим приміщенням. Посилання позивача на виникнення спорів щодо оплати комунальних послуг не підтверджують виникнення спору з приводу порядку користування квартирою.
Так, в ході розгляду справи позивач вказував, що запропонований ним порядок користування квартирою фактично склався та зберігається між сторонами тривалий час і проти цього відповідачі не заперечили, у наданих до суду відзивах відповідачі не висловили будь-яких заперечень проти позовних вимог щодо встановлення порядку користування квартирою згідно позовних вимог. Також позивач в обгрунтування позовних вимог не посилався на те, що відповідачі відмовили у наданні згоди на зміну договору найму та розподіл особових рахунків.
Фактично спірні правовідносини виникли між позивачем (наймачем) та третьою особою Головним центром підготовки особового складу Державної прикордонної служби України імені генерал-майора Ігоря Момота (військова частина НОМЕР_1 ) (наймодавцем) з приводу відмови власника житла у зміні договору найму житлового приміщення.
Разом з тим, власник житлового приміщення був залучений позивачем до участі у справі у якості третьої особи без самостійних вимог, що не відповідає його процесуальному статусу як учасника спірного матеріального правовідношення, виходячи із змісту встановлених судом обставин.
Таким чином, оскільки позивачем не доведенофакт порушення або оспорювання відповідачами матеріального права, за захистом якого позивач звернувся до суду, позовні вимоги не підлягають до задоволення.

Враховуючи процесуальний статус третьої особи учасника спірного матеріального правовідношення, імперативність вимоги закону щодо забезпечення судом реалізації процесуальних прав усіх учасників процесу, суд не вправі встановлювати обставини щодо обґрунтованості заперечення третьої особи проти позовних вимог й давати їм правову оцінку, що не позбавляє позивача права на звернення до суду з позовом з правильно визначеним ним суб`єктним складом учасників справи відповідно до сформульованих позовних вимог, які відповідатимуть передбаченому законом способу захисту відповідного права або законного інтересу .
У зв`язку з виникненням спору з наймадавцем Головним центром підготовки особового складу Державної прикордонної служби України імені генерал-майора Ігоря Момота (військова частина НОМЕР_1 ), який є юридичною особою публічного права, спору з приводу надання адміністративної послуги щодо зміни договору найму відомчого житлового приміщення, позивач вправі вирішувати даний спір у встановленому законом порядку із залученням в якості відповідача власника спірного житлового приміщення, в іншому випадку рішення буде порушувати процесуальні права осіб, не залучених до участі у справі в якості відповідачів, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків.
Керуючись п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02.06.2016 року №1402-УІІІ «Про судоустрій та статус суддів», ст.ст. 3, 4, 7, 10, 12, 15, 51, 80, 81, 141, 259, 263-266, 352, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє також в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , треті особи: Головний центр підготовки особового складу Державної прикордонної служби України імені генерал-майора Ігоря Момота (військова частина НОМЕР_1 ), Орган опіки і піклування Черкаської міської ради про встановлення порядку користування житловим приміщенням.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий

Повний текст судового рішення виготовлено 09 квітня 2021 року.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_5 )
Відповідачка: ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_5 )
Відповідачка: ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_5 )
Відповідачка: ОСОБА_4 , законний представник ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_5 )
Третя особа: Головний центр підготовки особового складу Державної прикордонної служби України імені генерал-майора Ігоря Момота (військова частина НОМЕР_1 ) (, м.Черкаси, селище Оршанець, вул.Підполковника Красніка, 1, 19601)
ТЬретя особа: Орган опіки і піклування Черкаської міської ради (м.Черкаси, вул.Благовісна, 170, 18001)