Справа № 189/295/21
У Х В А Л А

08.04.2021 року смт. Покровське Дніпропетровської області

Покровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Чорної О.В.,

за участі секретаря судового засідання Корхової М.Г.,

учасники судового розгляду:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про відвід головуючого судді Чорної О.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення Ѕ частини вартості спільного майна,

встановив:

У провадженні судді Покровського районного суду Дніпропетровської області Чорної О.В. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення Ѕ частини вартості спільного майна.

Ухвалою суду від 16.03.2021 року відкрите провадження у справі, розгляд справи призначений на 09-00 годину 08.04.2021 року в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання з`явилися сторони, третя особа в судове засідання не з`явилася, про дату і час судового засідання повідомлена належним чином.

08.04.2021 року в судовому засіданні відповідачем ОСОБА_2 був оголошений відвід судді Чорній О.В., також 08.04.2021 року через канцелярію суду надійшла письмова заява ОСОБА_2 про відвід судді Чорної О.В.

Відповідно до статті 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до ч. ч. 7,8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Заява про відвід мотивована тим, що, на думку відповідача, позивач ОСОБА_1 веде себе неадекватно, розповсюджує всякого роду плітки про відповідача. суддів та слідчих, які займаються кримінальними провадженнями за заявами ОСОБА_1 .

За таких обставин відповідач вважає неможливим прийняти справедливе судове рішення у справі, у зв`язку з чим заявив відвід головуючому у справі судді.

Позивач ОСОБА_1 проти задоволення заяви про відвід судді заперечила, пояснивши, що ніякі чутки та плітки ні про кого не розпускає, суд поважає, на розгляді суду знаходиться цивільна справа, яка не має жодного стосунку до інших проваджень, а саме, кримінальних, за її заявами.

Заслухавши сторони, дослідивши заяву про відвід та матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Згідно з п. 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Європейським Судом з прав людини у рішеннях у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко проти України», «Фельдман проти України» безсторонність суду визначається за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Беручи до уваги особисті переконання окремого судді, його безсторонність у справі за суб`єктивним критерієм презюмується. За об`єктивним критерієм у кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки таку природу та ступень, що б свідчити про упередженість суду, та, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Отже, головна мета відводу - це гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу, відповідно, - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Проаналізувавши надану заяву та матеріали справи, суд дійшов висновку, що немає підстав для задоволення заяви про відвід судді.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Відповідно до статті 23 цього закону суддя місцевого суду здійснює правосуддя в порядку, встановленому процесуальним законом.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Особа, яка подала заяву про відвід, не надала жодних об`єктивних і конкретних доводів, які свідчили би про те, що суд не є безстороннім, тобто вільним від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення.

Таким чином, суд дійшов висновку, що заява про відвід не ґрунтується на нормах права і фактичних обставинах, а є суб`єктивним сприйняттям судового процесу з боку відповідача ОСОБА_2 і суб`єктивного тлумачення ним норм процесуального і матеріального закону, отже, заява про відвід не є обґрунтованою і не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ст. ст. 36, 40, 41 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні заявипро відвід головуючого судді Чорної О.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення Ѕ частини вартості спільного майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Чорна