КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №754/1929/21 головуючий у суді І інстанції: Сенюта В.О.
провадження №22-ц/824/6419/2021 головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
ПОСТАНОВА

Іменем України

06 квітня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах: головуючого судді Сушко Л.П., суддів Гаращенка Д.Р., Сліпченка О.І., розглянувши у приміщенні Київського апеляційного суду у порядку письмового провадження матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 17 лютого 2021 року про визнання неподаною та повернення позовної заяви у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2021 року позивач звернувся до суду з позовом ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 04.02.2021 року позовна заява залишена без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали, а саме: позивачу необхідно подати оригінал платіжного доручення.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 17 лютого 2021 року про визнано неподаною та повернуто позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням АТ КБ «ПриватБанк» подало апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неповне з`ясування обставин справи, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Вказує, що копію ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 04.02.2021 року отримано банком 04.02.2021 року, а відтак останнім днем усунення недоліків є 09.02.2021 року. Зазначає, що позивачем 09.02.2021 року до суду першої інстанції банком направлено заяву про усунення недоліків із додатками, що підтверджується реєстром поштових відправлень, який додано до апеляційної скарги. Звертає увагу суду на те, що позивачем усунуто недоліки, а тому у суду першої інстанції відсутні підстави для повернення позовної заяви.

ОСОБА_1 відзиву на апеляційну скаргу, у встановлений апеляційним судом строк, не надав.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про визнання неподаною, і повернення позовної заяви, суд першої інстанції обґрунтовував свої висновки тим, що позивачем не усунуто недоліки в спосіб та строк визначені ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 04.02.2021 року про залишення заяви без руху.

Однак, такі висновки суду не відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Встановлено, що у лютому 2021 року позивач звернувся до суду з позовом ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 04.02.2021 року позовна заява залишена без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали, а саме: позивачу необхідно подати оригінал платіжного доручення.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 17 лютого 2021 року про визнано неподаною та повернуто позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідно до ч. ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв.

Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі.

Оплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа.

01 вересня 2015 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-УІП, яким з урахуванням змін, поміж іншого, вилучено норму щодо обов`язкової сплати судового збору виключно через установи банків або відділення зв`язку, що дозволяє платнику судового збору використовувати більш зручний для нього спосіб сплати судового збору, у тому числі - через онлайн-системи, банкомати для приймання платежів, Інтернет-банкінг тощо.

Відтак сплата судового збору онлайн в кабінеті клієнта банку відповідає вимогам Закону України «Про судовий збір», а квитанція, що надходить на електронну адресу як підтвердження сплати судового збору, є єдиним можливим документом на підтвердження оплати судового збору онлайн та має доказову силу на виконання його вимог.

Аналогічні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 24.04.2019 року у справі № 522/21326/16-ц.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Саме суд повинен перевірити, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, які додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містять відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22.

Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, то суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені законом, зокрема в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.

Таким чином, обов`язок перевірки факту зарахування судового збору покладається на суд, і неподання стороною вказаних судом виписок не може бути підставою для повернення позовної заяви, як такої, що не відповідає встановленим вимогам.

Аналогічні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 23.01.2018 року у справі № 760/4105/14-ц.

Апеляційним судом встановлено, що звертаючись до суду з даним позовом, позивачем до позовної заяви було додано документ, що підтверджує сплату судового збору, а саме: платіжне дорученне №PROM6BHWM0 від 26 січня 2021 року, яке сплачено в АТ КБ "ПриватБанк" із зазначенням у призначенні платежу про те, що судовий збір сплачено за позовом АТ КБ "ПриватБанк" до (НОМЕР_1, ОСОБА_1 ), Деснянський районний суд міста Києва.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для визнання неподаною, і повернення позовної заяви позивачу, оскільки суд самостійно повинен виявляти зарахування відповідної суми судового збору до спеціального фонду державного бюджету.

Крім того, у правовій позиції Великої Палати Верховного Суду у справі №800/473/17, яку викладено у постанові від 28.02.2018 року зазначено про відсутність обов`язку заявника надавати суду оригінал платіжного доручення про сплату судового збору.

Відтак, апеляційний суд приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу суду апеляційної інстанції.

Тобто при вирішенні питання щодо відкриття провадження у даній справі, суд першої інстанції мав керуватись ЗУ "Про судовий збір" та практикою Верховного Суду.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, висновки суду не відповідають обставинам справи, ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права, і підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.374, 379 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» задовольнити.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 17 лютого 2021 рокускасувати повністю, як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено «06» квітня 2021 року.

Головуючий суддяЛ.П. Сушко
СуддіД.Р. Гаращенко О.І. Сліпченко