Провадження № 2/761/3922/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В.,

з участю секретаря: Бражніченко І.О.

представника позивача: ОСОБА_1

представників відповідачів: Андрєєвої О.І., Демиденко О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Управління екології та природних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) про стягнення матеріальної та моральної шкоди, суд, -

в с т а н о в и в :

У жовтні 2020 року ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом про відшкодування шкоди в якій з урахуванням уточненої позовної заяви просить солідарно стягнути з відповідачів Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Управління екології та природних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) на користь ОСОБА_3 матеріальні збитки у розмірі 28 668 гривень 43 коп., моральну шкоду у розмірі 5 000 гривень 00 коп., витрати, пов`язані з оплатою експертного висновку у розмірі 1 500 гривень 00 коп. та судовий збір 840 гривень 00 коп.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 17.06.2020 за адресою: АДРЕСА_1 на спеціально обладнаній стоянці для автомобілів знаходився належний - ОСОБА_3 , на праві власності, автомобіль марки HYUNDAI ACCENT держ. номер НОМЕР_1 , який, на той час, перебував у користуванні моєї дружини ОСОБА_1 . О 14:00 год., під час пориву вітру та дощу, частина дерева, яка являє собою один із стовбурів дерева, який мав гнилу (пусту) серцевину стовбура впала на припаркований на площадці прибудинкової території будинку автомобіль, внаслідок чого мій автомобіль марки HYUNDAI ACCENT держ. номер НОМЕР_1 отримав значні механічні пошкодження.

Аргументує суму завданої шкоди посилаючись, на звіт про оцінку вартості матеріального збитку № 91/80.06.20 від 21.06.2020 року, проведеного ФОП « ОСОБА_4 », вартість матеріального збитку, нанесеного позивачу, як власнику автомобіля марки HYUNDAI ACCENT держ. номер НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок падіння дерева становить 23 525,84 грн., вартість відновлювального ремонту КТЗ 28 668,43 грн. Вартість послуг експерта за складання Звіту про оцінку вартості матеріального збитку № 91/80.06.20 від 21.06.2020 становить 1 500 грн., що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера №91/80.06.20 від 21.06.2020

Вказує, що факт падіння дерева на належний позивачу автомобіль та завдання в зав`язку з цим транспортному засобу механічних пошкоджень, а також розмір заподіяної шкоди підтверджуються Протоколом прийняття заяви складеного О/у ВКВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві лейтенантом полін О.І. Хімей від 17.06.2020, звітом про оцінку вартості матеріального збитку № 91/80.06.20 від 21.06.2020 року та фото матеріали з місця події.

Так, з метою з`ясування:

- хто являється балансоутримувачем ділянки по АДРЕСА_1 ? - за яким комунальним підприємством закріплено на праві господарського відання ділянки по АДРЕСА_2 , та хто є відповідальним за збереження зелених насаджень і за належний догляд за ними? -з проханням провести обстеження дерева на прибудинковій території по АДРЕСА_2 щодо його стану та необхідності санітарної обрізки, та складання за результатами обстеження відповідного акту щодо надання довідки про погодні умови у місті Києві (Солом`янський район) за 17 червня 2020 року були зроблені адвокатські запити до виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації (Департамент земельних ресурсів), Солом`янської районної в місті Києві, державної адміністрації (Відділ контролю за благоустроєм), Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва, Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» та Український гідрометеорологічний центр.

На адвокатський запит Українським гідрометеорологічним центром надано довідку про погодні умови.

Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» відповідь на адвокатський запит не надало, обстеження дерева не проводилось. Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва повідомило, що вищезазначене дерево, відповідно до даних бухгалтерського обліку, не перебуває на обслуговувані їх підприємства.

Виконавчий орган Київської міської ради Київської міської державної адміністрації (Департамент земельних ресурсів) та Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація відповіді по суті не надали, переправляючи адвокатський запит один до одного.

Позивач вказує, що Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 216468440 від 15.07.2020 встановлено, що земельна ділянка під автомобільну стоянку по АДРЕСА_2 на балансі, або в оренді не перебуває.

При цьому позивач вказує, що оскільки з вищевикладеного вбачається, що дерево, яке впало на належний мені автомобіль, було розташовано на землі комунальної власності, тобто його власником є територіальна громада міста, відсутність даних що останнє у відповідності до вимог ч.5 ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» перебувало на балансовому обліку, в той час як організація роботи з цього питання проводиться органами місцевого самоврядування, обов`язок по відшкодуванню заподіяної мені шкоди покладається саме на Київську міську раду до відання виконавчого органу якої в силу пп. 7 п. «а» ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» належать організація благоустрою населених пунктів; здійснення контролю за станом благоустрою виробничих територій; організація озеленення та яким не було належним чином забезпечено організацію роботу з питань благоустрою, а саме щодо обліку зелених насаджень, здійснення їх інвентаризації, проведення періодичних оглядів та видалення.

При цьому позивач зазначає, що йому та його сім`ї було завдано моральну шкоду, за що позивач просить стягнути моральну шкоду.

З урахуванням вищевикладеного, позивач вважає, що позовна заява про солідарне стягнення з відповідачів матеріальної та моральної шкоди підлягає задоволенню.

Ухвалою суду від 28.10.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі, розгляд якої вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

10.02.2021 року від представника відповідача Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) в якому просив відмовити ОСОБА_3 у задоволенні позову до Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адмі ністрації) повністю та зазначив, що відповідно до затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11 грудня 2017 р. № 1599, до завдань Управління не відносяться реалізація державної політики у сфері благоустрою та контроль за станом благоустрою. Управління не несе відповідальність за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначено, що позивач всупереч ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України не надав доказів, які б підтверджували факт вчинення правопорушення саме за адресою: АДРЕСА_1 (довідки, протоколи компетентних органів). До позову всупереч ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України позивачем не надано жодного доказу того, що територія за адресою: АДРЕСА_1 відведена дійсно для стоянки автомобіля, що автомобіль Позивача знаходився на спеціально обладнаному місці для паркування автотранспорту, і Позивачем було вжито усіх необхідних заходів для безпечного збереження автомобіля, також не надав доказів, щодо завдання морально шкоди.

11.02.2021 року від представника Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшов відзив на позову заяву в якому просили відмовити ОСОБА_3 у задоволенні позову до виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повністю, та зазначив, що позивач не надав доказів, які б підтверджували факт вчинення правопорушення саме за адресою: АДРЕСА_1 , зазначено, що виконавчий орган КМР (КМДА) несе відповідальність за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на безхазяйних територіях та пустирях, проте позивач не надав доказів того, що земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 є безхазяйною територією чи пустирем. Також зазначено, що позивач не надав доказів вини відповідача у завданні матеріальної шкоди, тому відповідно не підлягає відшкодування моральна шкода.

15.02.2021 року від представника відповідача Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) надійшов відзив на позовну заяву в якому просить у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 відмовити та зазначено, що немає підстав вважати, що шкода завдана внаслідок вини Департаменту міського благоустрою, Управління екології та природних ресурсів, Київської міської державної адміністрації.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити з викладених у ньому підстав.

В судовому засіданні представник відповідача Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - Авдєєва О.І. позовні вимоги заявлені до Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) не визнала, просила відмовити у їх задоволенні, надала пояснення аналогічні відзиву.

В судовому засіданні представник відповідача Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - Демиденко О.О. позовні вимоги заявлені до Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не визнала, просила відмовити у їх задоволенні, надала пояснення аналогічні відзиву.

В судовому засіданні представник відповідача Управління екології та природних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - Авдєєва О.І. позовні вимоги заявлені до Управління екології та природних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) не визнала, просила відмовити у їх задоволенні, надала пояснення аналогічні відзиву.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так, згідно п. 3 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Положеннями ч. 1 ст. 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України).

Позивач, звертаючись до суду із позовом зазначає, що йому було завдано майнову шкоду внаслідок того, що 17.06.2020 за адресою: АДРЕСА_1 на спеціально обладнаній стоянці для автомобілів знаходився належний - ОСОБА_3 , на праві власності, автомобіль марки HYUNDAI ACCENT держ. номер НОМЕР_1 , який, на той час, перебував у користуванні дружини позивача - ОСОБА_1 . О 14:00 год., під час пориву вітру та дощу, частина дерева, яка являє собою один із стовбурів дерева, який мав гнилу (пусту) серцевину стовбура впала на припаркований на площадці прибудинкової території будинку автомобіль, внаслідок чого мій автомобіль марки HYUNDAI ACCENT держ. номер НОМЕР_1 отримав значні механічні пошкодження..

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» елементами (частинами) об`єктів благоустрою є, зокрема, зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно- захисних зонах, на прибудинкових територіях.

Відповідно до ст.. 25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території.

Відповідно до п. 3.2 «Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України», затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово- комунального господарства від 10.04.2006 р. № 105 (далі - Правил), які узгоджуються з «Правилами благоустрою міста Києва», - Рішення Київської міської Ради від 25 грудня 2008 року № 1051/1051 елементами благоустрою є зокрема, зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно- захисних зонах, на прибудинкових територіях .

Згідно п. 3.1.4 Правил благоустрою міста Києва, прийнятих рішенням Київської міської ради №1051/1051 від 25.12.2008 року, утримання та благоустрій територій підприємств, установ, організацій та присадибних ділянок громадян, прибудинкових територій багатоквартирних та малоповерхових житлових будинків, належних до них будівель та споруд проводиться власником або балансоутримувачем цього будинку, або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачами укладені відповідні договори на утримання та благоустрій прибудинкових територій.

Нормами п. 2.1. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житловокомунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (надалі - Правила), встановлено, що балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства.

Відповідно до п. 3.1. Правил до об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів належать, зокрема, зелені насадження прибудинкової території.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування визначають на конкурсних засадах із числа спеціалізованих підприємств, організацій балансоутримувачів об`єктів благоустрою зеленого господарства державної та комунальної власності (п. 5.1. Правил).

Як передбачено п. 5.2. Правил, балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником об`єкта.

Положеннями п. 5.5 Правил визначено відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними:

- на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів;

- на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства;

- на територіях земельних ділянках, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій;

- на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування;

- на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.

Як встановлено п. 5.8 Правил, догляд за зеленими насадженнями на вулицях, площах, бульварах, майданах повинен проводитися спеціалізованими підприємствами, організаціями зеленого господарства, які укомплектовані спеціальною технікою та механізмами, кваліфікованими спеціалістами, на умовах договору з балансоутримувачем.

Разом із цим, статтею 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку.

Так, п. 15.5 Порядку видалення зелених насаджень на території міста Києва , затвердженого рішенням КМР від 27.10.2011 року №384/6600, передбачено, що видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єкті благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта обстеження зелених насаджень, складеного та погодженого в установленому порядку.

Так, відповідно до вимог ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною 2 ст. 78 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно з ч.1 ст. 76, ч. 1 ст.77 та ст. 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно роз`яснень, які містяться в п. 26 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року, предметом доказування є факти, якими обґрунтовуються заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

У позовній заяві позивач зазначає, що шкоди його автомобілю було завдано у зв`язку із падінням дерева за адресою: м. Київ, вул. Сурикова, буд. З корпус Б на спеціально обладнаній для автомобілів стоянці від пориву вітру та дощу. При цьому як на докази цього посилається лише на протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується), складеного о/у ВКВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві лейтенантом поліції О.І. Хімей 17 червня 2020 року, та пояснень дружини позивача ОСОБА_1 від 17 червня 2020 року. В даному випадку не було належним чином зафіксовано сам факт падіння дерева за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 96, 97). Однак, згідно приписів ст.ст. 77-80 ЦПК України, вони не являються належним підтвердженням, що дерево упало за цією адресою.

При цьому, позивач в супереч вимогам ст. 76, 81 ЦПК України, не зазначив причину зміни адреси з: м. Київ, вул. Сурикова. 3 на адресу: м. Київ, вул. Сурикова, буд. 3 корпус Б. і матеріали справи не містять доказі, які підвереджували дійсну адресу вчинення правопорушення та заподіяння шкоди автомобілю падінням дерева. Позивач надав фотокопії автомобіля з місця події та роздруківку з додатку картографічного сервісу Google Maps, з яких не можливо встановити адресу місця події.

Нормами п. 2.1. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житловокомунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (надалі - Правила), встановлено, що балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства.

Відповідно до п. 3.1. Правил до об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів належать, зокрема, зелені насадження прибудинкової території.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування визначають на конкурсних засадах із числа спеціалізованих підприємств, організацій балансоутримувачів об`єктів благоустрою зеленого господарства державної та комунальної власності (п. 5.1. Правил).

Як передбачено п. 5.2. Правил, балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником об`єкта.

Положеннями п. 5.5 Правил визначено відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними:

- на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів;

- на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства;

- на територіях земельних ділянках, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій;

- на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування;

- на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.

Як встановлено п. 5.8 Правил, догляд за зеленими насадженнями на вулицях, площах, бульварах, майданах повинен проводитися спеціалізованими підприємствами, організаціями зеленого господарства, які укомплектовані спеціальною технікою та механізмами, кваліфікованими спеціалістами, на умовах договору з балансоутримувачем.

В позовній заяві зазначено, що оскільки з вищевикладеного вбачається, що дерево, яке впало на належний мені автомобіль, було розташовано на землі комунальної власності, тобто його власником є територіальна громада міста, відсутність даних що останнє у відповідності до вимог ч.5 ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» перебувало на балансовому обліку, в той час як організація роботи з цього питання проводиться органами місцевого самоврядування, обов`язок по відшкодуванню заподіяної мені шкоди покладається саме на Київську міську раду до відання виконавчого органу якої в силу пп.7 п.«а» ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» належать організація благоустрою населених пунктів; здійснення контролю за станом благоустрою виробничих територій; організація озеленення та яким не було належним чином забезпечено організацію роботу з питань благоустрою, а саме щодо обліку зелених насаджень, здійснення їх інвентаризації, проведення періодичних оглядів та видалення.

Проте, позивач не надав доказів того, що земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 є безхазяйною територією чи пустирем, додано витяг Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_2 не належить на праві власності або користування фізичним або юридичним особам, витяг який долучено до матеріалі справи, зроблено на земельну діяльну за адресою: АДРЕСА_3 . (а.с. 121-132). При цьому позивачем не додано доказів, що дерево, яке впало на автомобіль, було аварійним, або сухостійним, або фаутним.

Крім того, згідно з розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.12.2018 №2223 «Про внесення змін до Положення про Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» затверджено нову редакцію Положення про Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), основним завданням якого є забезпечення реалізації державної політики у сфері благоустрою та охорони праці на території міста Києва; контроль за станом благоустрою міста та за дотриманням вимог ЗУ «Про благоустрій населених пунктів», Правил благоустрою міста Києва. З чого випливає, що на Департамент міського благоустрою виконавчого органу КМР (КМДА) не покладений обов`язок по зрізанню сухостійних та аварійних дерев, а також і догляд, що включає різні види обрізання дерев і формування крони, щоб уникнути їхнього обламування, відповідно вказаний відповідач є неналежним.

При цьому варто врахувати, що згідно з рішенням Київської міської ради від 25.12.2014 р. № 741/741 «Про упорядкування діяльності виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» та від 08 грудня 2016 р. № 544/1548 «Про деякі питання діяльності виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)», розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11 грудня 2017 р. № 1599 «Про затвердження Положення про Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» та від 18 грудня 2017 р. № 1635 «Про внесення змін до Положення про Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)», відповідно до яких у Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відсутні повноваження щодо забезпечення реалізації державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до рішення Київської міської ради від 08 грудня 2016 р. № 544/1548 «Про деякі питання діяльності виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) утворено шляхом виділу з Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Як вбачається із Положення Відповідача 3, затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11 грудня 2017 р. № 1599, до завдань відповідача Управління екології та природних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) не відносяться реалізація державної політики у сфері благоустрою та контроль за станом благоустрою, відповідно вказаний відповідач є неналежним.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 22.05.2018 року по справі № 915/1015/16У спірних деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди (її розмір), протиправність (незаконність) поведінки та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає в тому, що протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав; шкідливий результат є наслідком саме цієї протиправної поведінки.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки та шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком.

При цьому в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Отже, позивач повинен довести не тільки протиправність поведінки відповідача, а й наявність самої шкоди та причинний зв`язок між поведінкою відповідача та заподіяною шкодою.

При цьому, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, необхідно мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Аналогічний висновок міститься у п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди».

Таким чином, в матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували протиправність поведінки відповідачів та причинний зв`язок між поведінкою відповідача та заподіяною шкодою, а тому в задоволенні позовних вимог про стягнення матеріальної шкоди слід відмовити.

Щодо вимог позивача про відшкодування моральної шкоди, то варто зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Пунктом 2 даної статті визначено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

У постанові «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 р. № 4 Пленум Верховного Суду зазначив, що суди в окремих випадках припускаються помилок, неповно з`ясовують наявність підстав для відшкодування моральної шкоди, недостатньо обґрунтовують її розмір. Тобто сторони в процесі голослівно висували свої вимоги, а реальних доказів, які б обґрунтовували їхні вимоги, не надавали.

У даних категоріях справ загальний предмет доказування включає необхідність встановлення таких умов цивільно-правової відповідальності:

- наявність моральної (немайнової) шкоди в потерпілого;

- протиправність дій особи, яка заподіяла шкоду;

- причинний зв`язок між протиправними діями та заподіяною шкодою;

- вина (у передбачених законом випадках).

Оскільки, в судовому засідання не знайшло свого підтвердження позові вимоги, щодо стягнення матеріальної шкоди із вказаних відповідачів, тому похідна вимога щодо стягнення моральної шкоди також задоволенню не підлягає.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, не знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, враховуючи, що позивачем не доведено місце події, а також протиправність поведінки відповідачів та причинний зв`язок між поведінкою відповідача та заподіяною шкодою тому позов не підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 1166, 1167, 1187 ЦК України, ст.ст. 2, 5, 10, 11, 12, 13, 15, 76-82, 89, 95, 137, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

в задоволенні позову ОСОБА_3 до Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Управління екології та природних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) про стягнення матеріальної та моральної шкоди - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст складено 30.03.2021 року.

Суддя: