Справа № 308/1418/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2021 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді Придачук О.А.

за участю секретаря судового засідання - Бомбушкар В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Великодобронської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про встановленнЯ факту проживання однією сім`єю і визнання спадкоємцем четвертої черги, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_2 , Великодобронської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про встановлення факту проживання однією сім`єю і визнання спадкоємцем четвертої черги.

Відповідно до позовних вимог позивач просить встановити факт, що він - ОСОБА_1 , проживав з померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , за адресою: АДРЕСА_1 , однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме з 2010 року, тим самим доводиться їй спадкоємцем четвертої черги за законом після її смерті.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить наступного висновку.

У відповідності до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч.1 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим.

Згідно ч.5 ст.263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Як вбачається із ч.7 ст.81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

В той же час, суд констатує, що сторони у справі подали заяви про розгляд справи без їх участі.

В тому враховуючи вищевикладене, для з`ясування всіх обставин справи з метою винесення законного та обґрунтованого рішення та встановлення об`єктивної істини по справі, суд вважає за необхідним витребувати від Ужгородської районної державної нотаріальної контори відомості про факт видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , осіб, які подали заяву про прийняття спадщини, а також, які вже прийняли спадщину.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 81, 258,260, 263 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Витребувати від Ужгородської районної державної нотаріальної контори відомості про факт видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , осіб, які подали заяву про прийняття спадщини, а також, які вже прийняли спадщину.

Витребувані документи надати суду в термін до 10 травня 2021 року.

Роз`яснити, що у разі неможливості подати докази, які вимагає суд, взагалі або у встановлені судом строки, сторони зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Згідно ст. 146 ЦПК України, уразі неподання письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, без поважних причин або без повідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом.

Ухвала про тимчасове вилучення доказів для дослідження судом є виконавчим документом, підлягає негайному виконанню.

Відповідно до ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

У випадку повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.А. Придачук