Ухвала

12 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 712/12136/18

провадження № 61-4726сво19

Верховний Суд у складі Об'єднаної палати Касаційного цивільного суду:

Червинської М. Є. (суддя - доповідач), Висоцької В. С., Гулька Б. І., Луспеника Д. Д., Синельникова Є. В., Фаловської І. М.,

розглянув справу за позовом ОСОБА_1 до Соснівського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Черкаській області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Черкаська філія державного підприємства «Національні інформаційні системи», про зняття арешту за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси в складі судді Мельник І. О. від 06 грудня 2018 року та постанову Апеляційного суду Черкаської області в складі колегії суддів: Бондаренка С. І., Вініченка Б. Б., Новікова О. М. від 31 січня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Соснівського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області (далі - ВДВС) про зняття арешту.

В обгрунтування позову посилався на те, що на виконанні державного виконавця ВДВС знаходиться виконавче провадження від 02 червня 2015 року № 47727431 з виконання виконавчого листа від 16 березня 2015 року № 2/695/8/15, виданого Золотоніським міськрайонним судом Черкаської області, про стягнення з нього на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 аліментів у твердій грошовій сумі в розмірі 500 грн щомісячно, до досягнення сином повноліття. У зв`язку із утворенням заборгованості за аліментами державним виконавцем ВДВС 22 вересня 2015 року прийнято постанову, якою на нерухоме майно позивача, а саме квартиру АДРЕСА_1 накладено арешт. Протягом 2016 та 2017 років позивач заборгованість погасив та щомісячно сплачує аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 . Позивач зазначає, що оскаржуваною постановою порушено не тільки його права і законні інтереси, а і його матері ОСОБА_3 , оскільки частина арештованої квартири належить їй.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 06 грудня 2018 року закрито провадження у справі.

Суд першої інстанції, ухвалюючи рішення про закриття провадження у справі, керувався тим, що ОСОБА_1 є боржником у виконавчому провадженні, а тому для нього встановлений інший порядок захисту порушеного права шляхом звернення до суду із скаргою, а не у порядку позовного провадження.

Постановою Апеляційного суду Черкаської області від 31 січня 2019 року ухвалу суду першої інстанції залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що ОСОБА_1 є стороною виконавчого провадження, а отже спірне питання регулюється спеціальними нормами права, встановленими у розділі VII ЦПК України «Судовий контроль за виконанням судових рішень». Апеляційний суд погодився з висновком суду першої інстанції про те, що зазначений спір не підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

У касаційній скарзі, поданій до Верховного Суду у лютому 2019 року, ОСОБА_1 просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій, справу повернути для продовження розгляду.

Касаційна скарга обґрунтовується неправильним застосуванням норм матеріального та порушенням норм процесуального права. Заявник зазначає, що суди дійшли необґрунтованих висновків про те, що зазначений спір не підлягає розгляду в порядку позовного провадження. Заявник стверджує, що він буде позбавлений можливості захистити свої права та інтереси у разі звернення до суду зі скаргою на дії державного виконавця.

Ухвалою Верховного Суду від 18 березня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 21 січня 2021 року справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою Верховного Суду від 03 лютого 2021 року зазначену справу передано на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Ухвала суду мотивована наявністю застосування судом касаційної інстанції у різних палатах принципово різного підходу до розуміння і тлумачення статті 255 ЦПК України, що викликає необхідність усунення виявлених розбіжностей у практиці їх розгляду Верховним Судом.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважав, що у разі звернення до суду із позовом про скасування арешту з майна боржника, накладеного в межах виконавчого провадження, у суду відсутні процесуальні повноваження закрити провадження у справі відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, водночас це є підставою для відмови в позові через неправильно обраний спосіб захисту порушених прав.

Разом з тим, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 29 липня 2020 року у справі № 161/3171/19 (провадження № 61-2484св20) дійшов висновку про те, що оскільки арешт накладено на майно боржника у межах виконавчого провадження з метою забезпечення виконання рішення суду, тому він не може виступати позивачем у цій справі і така справа не підлягає розгляду в позовному провадженні і висновки судів про необхідність закриття провадження у справі є обгрунтованими.

Верховним Судом також встановлена наявність подібних висновків і в постанові від 27 січня 2021 року у справі № 157/298/19 (провадження № 61-20261св19), ухвалені Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, що додатково свідчить про наявність протилежних за змістом підходів для визначення категорії справ.

Відповідно до частини другої статті 403 ЦПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

Передаючи справу на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, колегія суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважала, що є підстави для відступу від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постановах від 29 липня 2020 року в справі № 161/3171/19 (провадження № 61-2484св20), ухваленій Верховним Судом у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, від 27 січня 2021 року в справі 157/298/19 (провадження № 61-20261св19), ухвалені Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

З огляду на викладене, касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 06 грудня 2018 року та постанову Апеляційного суду Черкаської області від 31 січня 2019 року підлягає прийняттю до розгляду Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

З огляду на вказане справа розглядатиметься Об`єднаною палатою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами та без проведення судового засідання.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду справу за позовом ОСОБА_1 до Соснівського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Черкаській області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Черкаська філія державного підприємства «Національні інформаційні системи», про зняття арешту за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 06 грудня 2018 року та постанову Апеляційного суду Черкаської області від 31 січня 2019 року.

Призначити справу до розгляду Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

ГоловуючийМ. Є. Червинська

Судді:В. С. Висоцька
Б. І. Гулько
Д. Д. Луспеник Є. В. Синельников
І. М. Фаловська