Справа № 308/8058/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді Придачук О.А.

за участю секретаря судового засідання - Бомбушкар В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - приватний нотаріус Куровська Наталія Юріївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з даною позовною заявою у якій зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно заповіту ОСОБА_2 все своє майно заповіла їй. Однак, про існування такого заповіту їй відомо не було та після смерті матері вона перебувала у важкому психологічному стані. Про наявність заповіту їй стало відомо з листа від 24.07.2020 року, якого їй надіслала доглядальниця спадкодавця - ОСОБА_3 , про те, що після смерті ОСОБА_2 вона прибирала у квартирі і знайшла заповіт на ім`я доньки - ОСОБА_1 . З метою отримання спадщини як єдиний спадкоємець за заповітом вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але нотаріусом їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском шестимісячного строку та роз`яснено право звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. А тому на підставі вищенаведеного просить визначити їй додатковий строк терміном у два місяці, що обчислюється з моменту набрання рішенням суду законної сили, для подачі заяви про прийняття спадщини за померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

В судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності та у відсутності позивача, у якій зазначила, що позовні вимоги підтримує повністю та просить суд позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.

Третя особа - приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Куровська Н.Ю. в судове засідання не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена. У матеріалах справи наявна заява приватного нотаріуса Куровської Н.Ю. про розгляд справи у її відсутності. Зазначає, що проти задоволення позову не заперечує.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як убачається зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого ІНФОРМАЦІЯ_5 Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є матір"ю позивача, про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 видане 03.02.1961 року міським бюро ЗАГС м. Ужгород, витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 6 від 26.05.2020 року та копія свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 виданого повторно 16.01.2004 року відділом реєстрації актів громадянського стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області.

Так, згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого 03.02.1961 року міським бюро ЗАГС м. Ужгород встановлено, що матір"ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є ОСОБА_2 , батьком - ОСОБА_5 .

Як убачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 6 від 26.05.2020 року, 16.05.1985 року ОСОБА_6 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб, про що зроблено актовий запис № 287. Після реєстрації шлюбу дружина отримала прізвище - ОСОБА_1 .

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 повторно виданого 16.01.2004 року відділом реєстрації актів громадянського стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області, шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_1 розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 23.04.1994 року зроблено запис за № 142. Після розірвання шлюбу прізвище громадянки - ОСОБА_1 .

Також судом встановлено, що 26.12.2003 року державним нотаріусом Першої Ужгородської державної нотаріальної контори Ластівкою А.В. за № 3-4454 посвідчено заповіт ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м. Виноградів Закарпатської області, мешканки АДРЕСА_1 , згідно з яким остання всю належну їй на праві приватної власності частину квартири, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а також все своє майно, що буде належати їй на день її смерті, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, а також все те, на що вона за законом буде мати право заповіла доньці - ОСОБА_1 , 1961 року народження.

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою або застереженням. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживає постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 2 ст. 1220 ЦК України, передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Як убачається з листа-відповіді Першої Ужгородської державної нотаріальної контори від 14.09.2020 року № 465/01-16, ОСОБА_1 пропущено строк для звернення з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з чим ОСОБА_1 рекомендовано звернутися до суду для поновлення строку для прийняття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додатковий строк для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно керуватися тим, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій

Згідно постанови ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.

Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачкою заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив ІНФОРМАЦІЯ_4 , а позов до суду вона пред`явила 13.08.2020 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

При цьому суд бере до уваги, причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини зазначені позивачем у позовній заяві , а саме те, що про існування заповіту їй відомо не було та після смерті матері вона перебувала у важкому психологічному стані , а про наявність заповіту позивачу стало відомо з листа від 24.07.2020 року, якого їй надіслала доглядальниця її мами- ОСОБА_3 , про те, що після смерті ОСОБА_2 вона прибирала у квартирі і знайшла заповіт на ім"я доньки - ОСОБА_1 .

А тому проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.89 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд уважає за можливе визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та позов задовольнити і визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в межах двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Керуючись ст. ст. 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, 4, 6, 10, 12, 141, 228, 229, 247, 263, 265, 273, 274, 279, 352-353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці, що обчислюється з дня набрання рішенням суду законної сили, для подачі заяви про прийняття спадщини за померлою матір`ю - ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.А. Придачук