Справа № 534/196/21
Провадження №2-з/534/21/21
УХВАЛА

про забезпечення позову

05 квітня 2021 року м. Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області в складі головуючого судді Морозова В.Ю., з участю секретаря судового засідання Деркач І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на частку майна в порядку поділу майна.

01.04.2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ), що належить на праві власності згідно договору купівлі-продажу від 16.03.2004 року ОСОБА_2 .

В якості обґрунтування заяви про забезпечення позову зазначає, що за час проживання однією сім`єю з ОСОБА_2 , як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, на підставі договору купівлі-продажу за рахунок спільних коштів придбано квартиру АДРЕСА_2 . Право власності на вказану квартиру було оформлено на відповідача. Відповідач не визнає право власності ОСОБА_1 на частку зазначеної квартири, про що свідчить її звернення до суду з позовною заявою про усунення перешкод в користуванні власністю та виселення його з квартири. Враховуючи оспорювання відповідачем прав ОСОБА_1 на спільне майно, за час розгляду справи в суді ОСОБА_2 може вчинити дії, направлені на відчуження майна, що може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Вивчивши матеріали, додані до заяви, суд вважає заяву про забезпечення позову, такою що підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Так, ч.2 ст.149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 ст.150 ЦПК України видами забезпечення позову визначено як накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії, встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин, так і заборону іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Умовою застосування забезпечення позову як сукупності процесуальних дій є обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. Такі заходи гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006року №9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Судом встановлено, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 24.03.2004 за відповідачем зареєстровано на праві приватної власності квартира АДРЕСА_2 загальною площею 65,8 м? розміром частки 1/1.

Щодо обґрунтованості заяви про забезпечення позову, суд враховує, що між, сторонами існує реальний спір, про що свідчить факт звернення позивача до суду за захистом його прав, а саме із цивільним позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на частку майна в порядку поділу майна.

У свою чергу заява про забезпечення позову мотивується наявністю реальних і обґрунтованих ризиків невиконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог, а відтак і можливим порушенням права на судовий захист.

Враховуючи наведені заявником докази та обґрунтування заявлених вимог, їх розумність та адекватність, наявність зв`язку між заходом щодо забезпечення позову та реальним предметом позовних вимог, суд вважає за можливе задовольнити заяву про забезпечення позову шляхом заборони суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно вчиняти реєстраційні дії щодо квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 4863140, номер запису про право власності 311 в книзі 4. Такі заходи забезпечення позову на думку суду будуть співмірними із позовними вимогами позивача.

Суд вказує, що співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, що можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Натомість заходи забезпечення позову не повинні порушувати принципу змагальності та процесуального рівноправ`я сторін.

Беручи до уваги предмет спору та враховуючи обставини викладені у заяві про забезпечення позову, суд вважає за можливе задовольнити вимоги заявника щодо забезпечення позову у обраний ним спосіб. При цьому суд звертає увагу, що забезпечення позову направлений на охорону матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача, і не є обмеженням права власності особи в повній мірі та носить тимчасовий характер.

Керуючись ст. ст.150,153, 157 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити повністю.

Вжити заходів забезпечення позову шляхом заборони суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно вчиняти реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо 1/1 часток квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 4863140, номер запису про право власності 311 в книзі 4, до набрання рішенням у справі законної сили.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Направити примірник ухвали про забезпечення позову заявнику та всім особам для негайного виконання, яких стосуються заходи забезпечення позову і відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Сторонам роз`яснити, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду у п`ятнадцятиденний строк з моменту її складання. До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Полтавського апеляційного суду через Комсомольський міський суд Полтавської області.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя В.Ю. Морозов