печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2021 року суддя Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , Благодійного фонду «Екологія-Геос» до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля України, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, Дніпровської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, Міністерства економіки України, Міністерства енергетики України, Київської міської державної адміністрації, Міністерства соціальної політики України, Міністерства охорони здоров`я України, Секретаріату Кабінету Міністрів України, Міністерства розвитку громад та територій, Головного управління Державної казначейської служби України Дніпропетровської області про відшкодування шкоди завданої протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач-1, ОСОБА_1 ), Благодійний фонд «Екологія-Геос» (далі - позивач-2, БФ «Екологія-Геос») звернулись до Печерського районного суду м. Києва до суду з позовом до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України (далі - відповідач-1, КМУ), Міністерства захисту довкілля України (далі - відповідач-2, Міністерство захисту довкілля України), Дніпропетровської обласної державної адміністрації (далі - відповідач-3, Дніпропетровська ОДА), Дніпровської районної державної адміністрації Дніпропетровської області (далі - відповідач-4, Дніпровська РДА), Міністерства економіки України (далі - відповідач-5, Міністерство економіки України), Міністерства енергетики України (далі - відповідач-6, Міністерство енергетики України), Київської міської державної адміністрації (далі - відповідач-7, КМДА), Міністерства соціальної політики України (далі - відповідач-8, Міністерство соціальної політики України), Міністерства охорони здоров`я України (далі - відповідач-9, МОЗ), Секретаріату Кабінету Міністрів України (далі - відповідач-10, Секретаріат Кабінету Міністрів України), Міністерства розвитку громад та територій (далі - відповідач-11, Міністерство розвитку громад та територій), Головного управління Державної казначейської служби України Дніпропетровської області (далі - відповідач-12, ГУ ДКСУ Дніпропетровської області) про відшкодування шкоди завданої протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади.

Перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 з доданими до неї матеріалами, судом встановлено наступне.

Так, позовна заява повинна відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення п. 3, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачами в позовній заяві не зазначено обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються; доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); не зазначено інформацію щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; не вказано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Крім того, згідно з чинним законодавством України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі зміст позовних вимог та чіткий виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням фактів та посиланням на докази, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Суд звертає увагу позивачів на те, що прохальна частина має особливо важливе значення при розгляді справи, вимоги позивачів, стосовно яких вони просять прийняти судове рішення, повинні бути чітко визначені останніми у прохальній частині позовної заяви, уникаючи загальних тез, оскільки резолютивна рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко й безумовно.

Оскільки, зі змісту позовної заяви чітко незрозуміло з якими саме вимогами звертаються позивачі та в чому полягає порушення прав останніх, позивачам необхідно позовні вимоги уточнити з урахуванням визначених ч. 2 ст. 16 ЦК України способів захисту цивільних прав та інтересів.

Разом з тим, як визначено в п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці та обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 175 ЦПК України, ціна позову визначається, зокрема, у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Так, в вимогах позовної заяви, ОСОБА_1 та БФ «Екологія-Геос», зокрема, просять стягнути на користь ОСОБА_1 моральну шкоду за період посягання на життя і здоров`я його дочок ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , його дружини ОСОБА_1 , у розмірі 192 прожиткових мінімум для працездатних осіб.

Отже, позивачам необхідно визначити ціну позову та надати обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюють ся.

Окрім того, як визначено у ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, в матеріалах позовної заяви відсутні докази сплати судового збору а також обґрунтування звільнення позивачів від сплати судового збору.

Відтак, уточнивши позовні вимоги, позивачам необхідно сплатити судовий збір за подання позовної заяви у розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір», або подати клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Окрім того, суд роз`яснює, що відповідно до ч. 4 ст. 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Згідно з ч. 3 ст. 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою. Тому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Тобто, вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та, що складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, а тому, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 08 листопада 2019 року у справі № 400/100/19 (К/9901/29662/19) та постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18).

За таких обставин, позивачам необхідно усунути недоліки, передбачені ст. 175 ЦПК України, уточнити коло учасників у справі, чітко викласти позовні вимоги та сплати судовий збір або подати клопотання про звільнення від сплати судового збору з підстав, передбачених чинним законодавством.

Відтак, позовна заява ОСОБА_1 та БФ «Екологія-Геос» не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позивачам необхідно усунути недоліки зазначені у даній ухвалі та в разі їх усунення, подати до суду позовну заяву в новій редакції разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників справи.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 та БФ «Екологія-Геос» слід залишити без руху та надати позивачам строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 48, 175-177, 185, 258-259, 260-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , Благодійного фонду «Екологія-Геос» до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля України, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, Дніпровської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, Міністерства економіки України, Міністерства енергетики України, Київської міської державної адміністрації, Міністерства соціальної політики України, Міністерства охорони здоров`я України, Секретаріату Кабінету Міністрів України, Міністерства розвитку громад та територій, Головного управління Державної казначейської служби України Дніпропетровської області про відшкодування шкоди завданої протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної владий, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу право протягом десяти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання заяви з додержанням вимог, встановлених ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складений та підписаний суддею 24.11.2021 року.

Суддя І.В. Григоренко