Справа № 265/6650/20
Провадження № 2/265/274/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2021 року місто Маріуполь

Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Адамової Т. С.,

за участю секретаря судового засідання Онищука О.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Маріуполя Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравченко Тетяна Володимирівна, до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

за участю:

позивача ОСОБА_1 та його представника адвоката Кравченко Т.В., -

В С Т А Н О В И В :

19 жовтня 2020 року адвокат Кравченко Тетяна Володимирівна, діюча в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до Маріупольської міської ради з позовом про визнання права власності на спадкове майно, а саме: 1/2 частину домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка залишилася після смерті його рідної сестри ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , та її сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 .

23 лютого 2021 року представником позивача ОСОБА_4 надана заява про зміну предмета позову та уточнена позовна заява про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Просила визнати поважними причини пропуску позивачем ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його рідної сестри ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , та визначити йому додатковий строк у три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених позовних вимог посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер батько ОСОБА_1 ОСОБА_5 . Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 . Спадкоємцями після його смерті є позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 . Позивач прийняв спадщину у вигляді 1/2 частини домоволодіння АДРЕСА_1 , а ОСОБА_2 тільки подала заяву про прийняття спадщини, свідоцтво оформити не встигла. Під час смерті сестри до позивач разом із дружиною знаходився за межами України у Польщі. Позивач надсилав в Україну грошові кошти на поховання рідної сестри. Єдиним спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_2 був її син ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 та не приймав спадщину після смерті матері ОСОБА_2 . Отже, позивач є єдиним спадкоємцем другої черги за законом після смерті його рідної сестри ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

23 листопада 2020 року представником позивача надала заява про долучення письмових доказів до матеріалів справи.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя від 22 жовтня 2020 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання. Витребувано з Четвертої Маріупольської державної нотаріальної контори спадкові справи після смерті ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 14 грудня 2020 року за клопотанням представника позивача витребувати з Павлівської сільської ради відомості щодо кола осіб, зареєстрованих на момент смерті з ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , за адресою: АДРЕСА_2 . Витребувано з Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради відомості щодо кола осіб зареєстрованих на момент смерті з ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , за адресою: АДРЕСА_3 . Також витребувано з Четвертої Маріупольської державної нотаріальної контори спадкову справу, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя від 09 березня 2021 року підготовче провадження по справі закрито та справа призначена до судового розгляду.

Позивач та його представник адвокат Кравченко Т.В. у судовому засіданні підтримали позовні вимоги та надали пояснення, аналогічні викладеним в уточненій позовній заяві, просили позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача Маріупольської міської ради Каргін Є.С., діючий на підставі довіреності, у судове засідання не з`явився, надав заяву про закінчення розгляду справи за його відсутністю, рішення просив прийняти з урахуванням наявних доказів згідно чинного законодавства.

Вислухавши пояснення позивача та його представника, з`ясувавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_6 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Лівобережним районним у місті Маріуполі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області 03 вересня 2018 року (а.с.33).

Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно у вигляді 1/2 частини будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданим 28 серпня 2019 року державним нотаріусом Четвертої Маріупольської державної нотаріальної контори Постновою О.М., з якого вбачається що спадкоємцями після смерті ОСОБА_5 є його син ОСОБА_1 та донька ОСОБА_2 . Свідоцтво на 1/2 частку житлового будинку АДРЕСА_1 видано ОСОБА_1 , свідоцтво про право на спадщину на 1/2 частку житлового будинку ще не видано.

Отже, ОСОБА_2 прийняла спадщину після смерті батька ОСОБА_5 шляхом подачі в шестимісячний термін після його смерті заяви про прийняття спадщини (а.с. 63), але не оформила відповідне свідоцтво про право на спадщину за законом (а.с. 22). Власником решти 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 є позивач ОСОБА_1 на підставі свідоцтва право на спадщину за законом, виданим 28 серпня 2019 року державним нотаріусом Четвертої Маріупольської державної нотаріальної контори Постновою О.М.

Позивач ОСОБА_1 є рідним братом померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 (а.с. 27), свідоцтвом про народження ОСОБА_6 серії НОМЕР_3 (а.с. 28), та свідоцтвами про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 та НОМЕР_5 , відповідно до яких ОСОБА_6 змінила прізвище на ОСОБА_2 (а.с. 29, 30).

Як зазначено уст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1, ч.2ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Судом встановлено, що за життя ОСОБА_2 заповіт не складала, єдиний спадкоємець першої черги син ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 (а.с. 36), не прийнявши спадщину після смерті матері, тому спадкоємцем другої черги за законом є позивач по справі, як рідний брат померлої особи. Через відсутність інформації про коло інших спадкоємців, які прийняли спадщину, вимоги до Маріупольської міської ради викладені обґрунтовано.

Згідно зі ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно зі ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що перебіг строку, у межах якого спадкоємці мали право прийняти спадщину, розпочався з 31.08.2018 й закінчився 28.02.2019 року. У цей строк позивач не прийняв спадщину, яка відкрилась внаслідок смерті сестри ОСОБА_2 .

Відповідно до листа приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Сахової М.А. від 14.12.2020 року ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що належало ОСОБА_2 , померлій 30 серпня 2018 року, було відмовлено та рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно зіст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з роз`ясненнями, наданими у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій».

Як вбачається з листа, наданого Головним центром обробки спеціальної інформації державної при кордонної служби України від 20.01.2021 року, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , знаходився за межам державного кордону України у період: з 21 липня 2018 року до 05 березня 2019 року, з 28.05.2019 року до 13 серпня 2019 року, з 24 вересня 2019 року до 05 жовтня 2019 року, з 15 листопада 2019 року до 17 листопада 2019 року, з 29 листопада 2019 року до 23 лютого 2020 року, та з 01 березня 2020 року до 27 березня 2020 року (а.с. 125).

Крім того, заслуговують на увагу посилання позивача та його представника на те, що будучи впевненим, що його племінник ОСОБА_3 прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_2 , вважав, що спадщину необхідно приймати після смерті племінника ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_9 , і він своєчасно звернувся до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини. Вказані доводи підтверджуються викладом обставин справи у первісній позовній заяві ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно від 19 жовтня 2020 року.

На підставі викладеного, суд вважає, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, і тому йому потрібно визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті рідної сестри ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 , тривалістю в три місяці.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 141, 263-265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравченко Тетяна Володимирівна, до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, після смерті рідної сестри ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 , тривалістю в три місяці, починаючи з дня набрання цим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 ;

Відповідач Маріупольська міська рада Донецької області, юридична адреса: Донецька область місто Маріуполь проспект Миру 70.

Повний текст рішення виготовлено 02 квітня 2021 року.

Суддя Т.С. Адамова