Справа № 367/8667/21
Провадження №2/367/6010/2021
УХВАЛА

Іменем України

15 грудня 2021 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Линника В.Я.,

з участю секретаря Балинської О.С.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний виконавець виконавчого округу Київської області Чучков Михайло Олександрович, приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Лагода Олександр Сергійович, про визнання недійсними договорів дарування, скасування державної реєстрації права власності та визнання права власності на нерухоме майно, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до Ірпінського міського суду Київської області з вказаним вище позовом, в якому він просить визнати недійсним договір дарування від 22.02.2021 р., реєстровий № 437, посвідчений приватним нотаріусом Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Лагодою О.С., відповідно до якого ОСОБА_2 подарувала ОСОБА_3 ј частку житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ; скасувати державну реєстрацію права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на вказану вище частину будинку за ОСОБА_3 (номер запису про право власності: 40664886, дата, час державної реєстрації 22.02.2021 р. о 14:07:22 год.) та одночасно визнати право власності за ОСОБА_2 ; визнати недійсним договір дарування від 22.02.2021 р., реєстровий № 438, посвідчений приватним нотаріусом Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Лагодою О.С., відповідно до якого ОСОБА_2 подарувала ОСОБА_3 1/1 частку земельної ділянки з кадастровим номером :01:101:0110, площею 0,0509 га, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; скасувати державну реєстрацію права власності в Державному реєстрі речових прав на вказану вище земельну ділянку за ОСОБА_3 (номер запису про право власності: 40665170, дата, час державної реєстрації 22.02.2021 р. о 14:14:47) та одночасно визнати право власності за ОСОБА_2 .

Пунктами 2, 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього позивачем.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить, зокрема, визнати за ОСОБА_2 право власності на нерухоме майно. Тобто, позивачем заявлено позовну вимогу в інтересах особи, яка не є позивачем по справі, а саме: в інтересах відповідача.

Крім того, позивачем заявлено 6 позовних вимог: 2 вимоги щодо визнання договорів недійсними, 2 вимоги про скасування державної реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно вимоги немайнового характеру, та 2 вимоги про визнання права власності на нерухоме майно вимоги майнового характеру.

Частиною 4 ст. 175 та ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідні квитанції або документи до суду не надано, натомість подано клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати у зв`язку з скрутним матеріальним становищем.

Згідно роз`яснень, що містяться в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17.10.2014 р. № 10, відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VІ та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При розгляді клопотання про звільнення або відстрочення сплати судового збору суддя не вбачає підстав для його задоволення, оскільки позивачем не наведено доводів і не подано доказів на підтвердження його важкого матеріального стану, що перешкоджає сплати ним судового збору у встановленому законом і порядку розмірі.

Надану позивачем копію податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця суд не може врахувати в якості доказу його важкого матеріального стану, як підставу для звільнення або відстрочки сплати судового збору, оскільки вона охоплює тільки 2020 рік. Доказів того, що позивач, будучи працездатним, не має ніяких доходів у 2021 році, до заяви додано не було.

Тому суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати слід відмовити.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», встановлено, що прожитковий мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2021 року становить 2270,00 грн.

Зокрема, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11350,00 грн.).

При цьому, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування, визначається вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

Позивачем не визначена реальна ціна позову на день подання позову і в матеріалах справи відсутні докази дійсної вартості спірного майна. Повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування не може бути таким доказом.

За таких обставин, оскільки позивачем не надано суду доказів щодо дійсної вартості спірного майна, суд визначає розмір судового збору у найбільшому розмірі, тобто 11 350,00 грн. за майнові вимоги, який позивачу необхідно сплатити.

Також позивачу слід сплатити судовий збір в розмірі 908,00 грн за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду квитанцій про сплату судового збору та уточнення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 177, 185, 53 ЦПК України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд

у х в а л и в :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний виконавець виконавчого округу Київської області Чучков Михайло Олександрович, приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Лагода Олександр Сергійович, про визнання недійсними договорів дарування, скасування державної реєстрації права власності та визнання права власності на нерухоме майно.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позову протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити, що у випадку невиконання вимог суду про усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.Я. Линник