Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/37/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2021 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді - Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Маламан Я.О.,

позивачки - ОСОБА_1 (не з`явилась),

відповідача - ОСОБА_2 (не з`явився),

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка подала до суду вищезазначений позов, посилаючись на те, що вона 12 жовтня 2013 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 Шлюб зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Ржищівського міського управління юстиції у Київській області, актовий запис № 51 від 12 жовтня 2013 року. Сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Стосунки між подружжям погіршились, зникло взаєморозуміння, сторони не можуть знайти спільну мову у вирішенні сімейних проблем, у них різні погляди на сімейне життя і обов`язки, крім того, чоловік зловживає алкогольними напоями, на підставі чого в сім`ї виникають сварки. Позивачка вважає, що подальше збереження сім`ї неможливе, оскільки шлюб носить формальний характер, що суперечить інтересам сім`ї. На примирення позивачка не згодна. Спору щодо поділу майна між сторонами немає.

Позивачка просила суд розірвати шлюб з ОСОБА_2 , який зареєстрований 12 жовтня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Ржищівського міського управління юстиції у Київській області, актовий запис № 51.

У підготовче засідання позивачка не з`явилась, подавши до суду заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала в повному обсязі.

Відповідач у підготовче засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав в повному обсязі.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

За змістом ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 24 постанови Пленуму Верхового Суду України від 12 червня 2009 року № 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року "Про судове рішення у цивільній справі" у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову та прийняття його судом без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Враховуючи, що визнання відповідачем позову вимогам закону не суперечить, права, свободи чи інтереси інших осіб не порушує, суд приймає визнання ОСОБА_2 позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи, та ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги доводи викладені в позовній заяві, суд вважає, що причини, які спонукають позивачку наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України шлюб між сторонами може бути розірвано, коли буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя суперечить інтересам позивача, що має істотне значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За змістом ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідному рішенні у порядку, встановленому законом вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Факт сплати позивачкою судового збору в сумі 908 грн підтверджується квитанцією № 78М8-М062-90С6-НВ13 від 05 лютого 2021 року (а.с.1).

Отже, 50 відсотків судового збору, сплаченого позивачкою при подачі позову, що складає 454 грн підлягають поверненню останній з державного бюджету, а решта 50 відсотків судового збору підлягають стягненню з відповідача на користь позивачки.

В порядку, передбаченому ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. 10, 105, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 141, 142, 198, 200, 206, 223, 247, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити у повному обсязі.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Ржищівського міського управління юстиції у Київській області, актовий запис № 51 від 12 жовтня 2013 року, - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище - ОСОБА_1 .

Повернути ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) з державного бюджету 50 відсотків судового збору, що складає 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні, сплаченого згідно квитанції № 78М8-М062-90С6-НВ13 від 05 лютого 2021 року на рахунок № UA0010758, отримувач: Ржищівська міська ОТГ, банк отримувача 899998, Казначейство України (ел.адм.подат.), код отримувача 37955989.

Виконання рішення в частині повернення судового збору покласти на Управління Державної казначейської служби України у м. Ржищів Київської області, , що розташоване за адресою: Київська область, м. Ржищів, вул. Соборна, 48.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП не повідомив, місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ), кошти на відшкодування 50 відсотків судового збору, сплаченого при подачі позову, що складає 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя