Провадження № 2-з/470/2/21
Справа № 470/162/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2021 року смт. Березнегувате

Березнегуватський районний суд Миколаївської області у складі: головуючого судді Лященко В.Л., за участю секретаря Кравчук А.І., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Сабанова Віталія Михайловича до ОСОБА_2 про забезпечення зустрічного позову,

В С Т А Н О В И В :

31 березня 2021 року на адресу Березнегуватського районного суду Миколаївської області надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Сабанова В.М. до ОСОБА_2 про забезпечення зустрічного позову. У вказаній заяві просить накласти арешт (з забороною відчуження) нерухомого майна належного ОСОБА_2 , а саме: земельну ділянку площею 2 га на території Березнегуватської селищної ради, кадастровий номер :25:000:0020.

Зазначає, що зважаючи на значний розмір заборгованості ОСОБА_2 перед ОСОБА_1 , постала об`єктивна нагальна необхідність у накладенні арешту зз забороною відчуження) нерухомого майна, належного відповідачу, в межах суми, що підлягає стягненню з останнього - 845898, 85 грн. Вважає, що одним з доказів існування ризику відчуження майна є поведінка ОСОБА_2 , який отримавши на зберігання майно ОСОБА_1 у вигляді золота вагою 501, 85 грамів до теперішнього часу його не повернув, посилаючись на відсутність у нього цього майна, що вочевидь вказує на його розтрату, а відповідно і існування ризику іншим чином ухилятися від цивільно-правової відповідальності. Стверджує, що невжиття таких заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а також існує загроза відчуження належного ОСОБА_2 майна, який може розпорядитись ним на власний розсуд, через що ухвалене у справі рішення по суті спору неможливо буде виконати.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, судом встановлено наступне.

Згідно частини 1 статті 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до частини 1 статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Частиною 2 статті 149 ЦПК України, передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову визначені в статті 150 ЦПК України, серед яких є накладення арешту на майно.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року №9, розглядаючи заяву про забезпечення позову суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогами.

В постанові Верховний Суд від 1 жовтня 2020 року у справі № 524/188/18 зазначив, що обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття таких заходів призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Водночас, з поданої заяви не вбачається обґрунтована необхідність у застосуванні забезпечення зустрічного позову. Суду не надано доказів, що свідчать про те, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду за заявленим зустрічним позовом. Тобто, вказана обставина лише зазначена у заяві без будь-якого обґрунтування та наведення доказів на підтвердження цього.

Сам факт звернення до суду з зустрічним позовом, не є беззаперечним доказом того, що невжиття заходів забезпечення позову зробить в подальшому неможливим виконання рішення суду, оскільки позовна заява подана ОСОБА_2 набагато раніше та в ній йдеться про стягнення з ОСОБА_1 значно більшої суми, ніж вказує адвокат Сабанов В.М.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд в постанові від 17.10.2018 року справа № 183/5864/17-ц.

Крім того, ухвалою Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 01 квітня 2021 року, зустрічний позов представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Сабанова В.М. до ОСОБА_2 про визнання договору позики недійсним та стягнення суми відшкодування, повернутий заявнику.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку щодо відсутності обґрунтованих законних підстав для вжиття заходів забезпечення позову, у зв`язку з чим подана заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 149-155, 260 ЦПК України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Сабанова Віталія Михайловича до ОСОБА_2 про забезпечення зустрічного позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду або через Березнегуватський районний суд Миколаївської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складення ухвали 01.04.2021 року.

Суддя В. Л. Лященко