Справа № 202/896/20
Провадження № 2/202/182/2021
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2021 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді - Кухтіна Г.О.

за участю секретаря - Калантаєнко Д.В.

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

відповідача - ОСОБА_3

представника відповідача - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про визнання права власності та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності на 1/2 частку у спільному майні, -

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача за первісним та зустрічним позовами.

Позивач за первісним позовом звернувся до суду із позовною заявою, за змістом якої просив визнати за ним право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 . Заявлена вимога була обґрунтована тим, що спірна квартира була придбана за час перебування сторін у зареєстрованому шлюбі, на сьогодні шлюб між ними розірвано, добровільно домовитись про поділ майна сторони не можуть.

Відповідач за первісним позовом проти задоволення первісного позову не заперечувала, визнала вимогу в повному обсязі.

В свою чергу, відповідач, також, заявила до позивача за первісним позовом зустрічну позовну заяву з вимогами про визнання їхньою спільною сумісною власністю квартиру АДРЕСА_2 та визначити частку позивача за зустрічним позовом в майні, що є об`єктом права спільної сумісної власності, визнавши за нею право на 1/2 частину квартири 2.

Заперечуючи проти зустрічних позовних вимог відповідач за зустрічним позовом заявив про застосування строків позовної давності, оскільки з моменту розірвання їх шлюбу до подання зустрічного позову пройшло три роки. Крім того, відповідач за зустрічним позовом зазначив, що оцінка майна надана позивачем не може братись до уваги судом з підстав завищення такої ціни.

ІІ. Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі.

06.03.2020 відкрито провадження в спрощеному порядку та призначено судове засідання .

26.03.2020 ухвалою суду було відмовлено позивачу за первісним позовом у задоволенні заяви про забезпечення позову.

13.05.2020 відповідачем подано зустрічну позовну заяву.

10.06.2020 позивачем подано відзив на зустрічну позовну заяву.

17.09.2020 ухвалою суду зустрічна позовна заява була прийнята та об`єднана в одне провадження з первісним позовом.

Ухвалою суду від 17.09.2020 здійснено перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження у розгляд справи за правилами загального провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою від 02.04.2021 року, закрито підготовче провадження, та призначено справу до розгляду по суті на 06.04.2021 року.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, заслухано сторони та їх представників.

06.04.2021 ухвалено рішення.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 25.10.2016, яке набрало чинності 23.02.2017, шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , зареєстрований відділом реєстрації актів громадянського стану Черкаського міськвиконкому 22.05.1997, актовий запис № 646 було розірвано.

07.09.2012, тобто під час перебування у зареєстрованому шлюбі, ОСОБА_3 прийняла у власність АДРЕСА_1 , загальною площею 33,6 кв.м., житловою площею 17,4 кв.м., що підтверджується копією договору купівлі-продажу жилої квартири, посвідченого приватним нотаріусом ДМНО Яковлевою І.М., зареєстрованого в реєстрі за № 2424.

У відповідності до довідки про внесення інформації зі звіту про оцінку, вартість квартири 1 складає 456.102 грн.

15.02.2005, тобто під час перебування у зареєстрованому шлюбі, ОСОБА_5 купив квартиру 2, загальною площею 44,5 кв.м., житловою площею 27,3 кв.м., що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири, зареєстрованого КП «ДМБТІ» відповідно до витягу № 6705935.

Згідно із копією звіту про оцінку майна, наданої відповідачем за первісним позовом, вартість квартири 2 складає 715 624, 00 грн.

У відповідності до довідки про внесення інформації зі звіту про оцінку, наданої позивачем за первісним позовом, вартість квартири 2 складає 515.693 грн.

У відповідності до копії довідки до акта огляду медико - соціальною експертною комісією серія 12 ААБ № 630061, ОСОБА_3 є інвалідом 2 групи, загальне захворювання.

ІV. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

За загальним правилом статті 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Конструкція норми статті 60 СК України свідчить про презумпцію спільності права власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу. Разом із тим, зазначена презумпція може бути спростована й один із подружжя може оспорювати поширення правового режиму спільного сумісного майна на певний об`єкт, в тому числі в судовому порядку. Тягар доказування обставин, необхідних для спростування презумпції, покладається на того з подружжя, який її спростовує.

Належність майна до об`єктів права спільної сумісної власності визначено статті 61 СК України, згідно з частиною третьою якої якщо одним із подружжя укладено договір в інтересах сім`ї, то гроші, інше майно, в тому числі гонорар, виграш, які були одержані за цим договором, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Отже, спірне нерухоме майно набуте подружжям під час перебування у шлюбі, належить сторонам на праві спільної сумісної власності, а тому воно підлягає поділу між ними в рівних частинах.

Так, частини 1, 4, 5 ст. 71 СК України передбачають, що майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення.

Таким чином, враховуючи, що спірні квартири набуті сторонами за час перебування у зареєстрованому шлюбі, враховуючи, що жодною із сторін не спростовано презумпцію права спільності права власності на вказане нерухоме майно, суд вважає, що такі квартири є об`єктом спільної сумісної власності подружжя сторін, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про його поділ між сторонами, виходячи з правил рівності часток подружжя в спільному майні.

Доводи відповідача за зустрічним позовом про пропуск позивачем строку позовної давності суд відхиляє, за наступних мотивів.

Статтями 256-257 та 261 ЦК України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

У частині другій статті 72 СК України та пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» визначено, що до вимоги про поділ майна, заявленої після розірвання шлюбу, застосовується позовна давність у три роки. Позовна давність обчислюється від дня, коли один із співвласників дізнався або міг дізнатися про порушення свого права власності.

Неподання позову про поділ майна, у тому числі до спливу трьох років з дня розірвання шлюбу, за відсутності доказів, які б підтверджували заперечення права одного з подружжя на набуте у період шлюбу майно, зареєстроване за іншим подружжям, не може свідчити про порушення права і вказувати на початок перебігу позовної давності (постанова Верховного Суду України від 23.09.2015 у справі № 6-258цс15).

Початок позовної давності для вимоги про поділ спільного майна подружжя, шлюб якого розірвано, обчислюється не з дати прийняття постанови державного органу РАЦС (статті 106, 107 СК України) чи з дати набрання рішенням суду законної сили (статті 109, 110 СК України), а від дня, коли один із співвласників дізнався або міг дізнатися про порушення свого права власності (частина друга статті 72 СК України).

Строк позовної давності обчислюється від дня, коли один із співвласників дізнався або міг дізнатись про порушення свого права, тобто з моменту виникнення спору між ними.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 584/1319/16-ц (провадження № 61-19445св18), від 06.11.2019 у справі № 203/304/17 (провадження № 61-5400св19).

Крім того, суд звертає увагу, що ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», прийнятий 30.03.2020 та який набрав чинності 02.04.2020, передбачає, в тому числі, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257 (позовна давність), 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Враховуючи вищевикладене, позивачем не пропущено строк звернення до суду із зустрічним позовом, оскільки про порушення своїх прав вона дізналась під час розгляду даної справи (подання первісного позову), окрім того, позовна давність, передбачена ст. 257 ЦК України продовжуються на строк дії такого карантину.

Доводи відповідача за зустрічним позовом щодо надання позивачем оцінки вартості майна у якій завищена вартість квартири 2, також, судом відхиляється, оскільки дана обставина жодним чином не впливає на предмет спору, оскільки жодна із сторін не спростовує презумпцію спільності права власності подружжя на майно, рівності часток такого майна, також позовні вимоги не містять заяв про компенсацію вартості частини квартири, де спір про розмір вартості майна мав би актуальність. Крім того, відповідно до ст. 4 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» критичний розгляд та надання висновків щодо повноти оцінки майна, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, в порядку, визначеному цим Законом та нормативно-правовими актами з оцінки майна, здійснюється в порядку рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), однак відповідних дій зі сторони відповідача за зустрічним позовом не забезпечено.

У відповідності до ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст. ст. 60-71, СК України, статтями 3, 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 206, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги за первісним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про визнання права власності задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_5 право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_3 .

Судові витрати ОСОБА_5 щодо сплати судового збору у розмірі 2 280, 51 грн. компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Позовні вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності на 1/2 частку у спільному майні задовольнити повністю.

Визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_5 та ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_4 .

Визначити частку ОСОБА_3 в майні, що є об`єктом права спільної сумісної власності, визнавши за нею право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_4 .

Реквізити сторін:

ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_5 ).

ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса проживання: АДРЕСА_5 ).

Рішення може бути оскаржено в Дніпровський апеляційний суд протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Г.О. Кухтін