Справа пр. № 2/756/1973/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2021 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Колесник А.В.,

розглянувши у загальному позовному провадженні у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

У жовтні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Свої позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його дружина ОСОБА_3 , яка за життя була власником квартири АДРЕСА_1 .

Спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняв позивач та її дядько ОСОБА_2 шляхом подання заяв приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Манохіній Г.О.

27 травня 2020 року сторони справи уклали договір про зміну черговості одержання спадкоємцями за законом права на спадкування та зміну розміру часток у спадщині, згідно з яким ОСОБА_2 , який є спадкоємцем третьої черги за законом після смерті ОСОБА_3 , отримав право на спадкування після її смерті як спадкоємець першої черги, а його частка у спадщині становитиме 1/3, а частка ОСОБА_1 - 2/3.

Позивач зазначив, що постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Манохіної Г.О. від 18 вересня 2020 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_1 , оскільки відсутні правовстановлюючі документи на це спадкове майно.

Зважаючи на те, що ОСОБА_1 прийняв спадщину у встановленому порядку, але не може отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, він просив суд визнати за ним в порядку спадкування за законом право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 відзив на позовну заяву ОСОБА_1 до суду не подав.

16 грудня 2020 року ОСОБА_2 звернувся з зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_2 має право на спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 як спадкоємець першої черги. До складу спадщини входить право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до договору від 27 травня 2020 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , частка останнього у спадщині після смерті ОСОБА_3 становить 1/3.

Однак постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Манохіної Г.О. від 03 вересня 2020 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_1 , позаяк відсутні правовстановлюючі документи на це спадкове майно.

Ураховуючи те, що ОСОБА_2 прийняв спадщину у встановленому порядку, але не може отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, він просив суд визнати за ним в порядку спадкування за законом право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 02 березня 2021 року зустрічний позов ОСОБА_2 був прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом, а вимоги за зустрічним позовом були об`єднані в одне провадження з первісним позовом.

Відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 відзив на зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до суду не подав.

У судове засідання ОСОБА_1 та його представник не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись, представник ОСОБА_1 подав до суду заяву, в якій просив суд розглянути справу за його відсутності та відсутності його довірителя, позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити; проти задоволення зустрічного позову ОСОБА_2 не заперечував.

У судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся, подав до суду заяву, в якій просив суд розглянути справу за його відсутності, його зустрічний позов - задовольнити; проти задоволення первісного позову ОСОБА_1 не заперечував.

Дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд дійшов такого висновку.

Ст. 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 345 ЦК України фізична або юридична особа може набути право власності у разі приватизації державного майна та майна, що є в комунальній власності.

На підставі Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду" ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 22 січня 2002 року набули шляхом приватизації право власності на квартиру АДРЕСА_1 . Кожному з співвласників належала 1/4 частина указаної квартири (а. с. 14, 27, 31).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла матір ОСОБА_3 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - її брат ОСОБА_6 , а ІНФОРМАЦІЯ_4 року - її батько ОСОБА_4 (а. с. 14, 17, 19-22).

Судом з`ясовано, що спадкова справа після смерті ОСОБА_6 не заводилась, а спадщину прийняли батьки спадкодавця ОСОБА_4 і ОСОБА_5 у порядку, визначеному ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

Спадщину після смерті ОСОБА_5 прийняли її чоловік ОСОБА_4 та донька ОСОБА_3 .

Спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилась, а спадщину прийняла його донька ОСОБА_3 у порядку, визначеному ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

Отже, після смерті батьків ОСОБА_3 успадкувала 3/4 частини квартири АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 01 серпня 2019 року (а. с. 13).

На випадок своєї смерті ОСОБА_3 заповіту не склала, а тому спадкування після її смерті повинно здійснюватись за законом.

За приписами ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

ОСОБА_1 є чоловіком ОСОБА_3 , а отже, спадкоємцем першої черги за законом після її смерті (а. с. 14).

У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (ст. 1263 ЦК України).

ОСОБА_2 є рідним дядьком ОСОБА_3 , а відтак і спадкоємцем третьої черги за законом після її смерті (а. с. 14, 15, 17).

За приписами ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З матеріалів спадкової справи після померлої ОСОБА_3 вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 прийняли спадщину шляхом подання приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Манохіній Г.О. заяв про прийняття спадщини у строк, встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України.

За положеннями ч. 1 ст. 1259 ЦК України черговість одержання спадкоємцями за законом права на спадкування може бути змінена нотаріально посвідченим договором заінтересованих спадкоємців, укладеним після відкриття спадщини. Цей договір не може порушити прав спадкоємця, який не бере у ньому участі, а також спадкоємця, який має право на обов`язкову частку у спадщині.

Також спадкоємці за письмовою угодою між собою, посвідченою нотаріусом, якщо це стосується нерухомого майна або транспортних засобів, можуть змінити розмір частки у спадщині когось із них (ч. 3 ст. 1267 ЦК України).

27 травня 2020 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уклали договір про зміну черговості одержання спадкоємцями за законом права на спадкування та зміну розміру часток у спадщині, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Манохіною Г.О., зареєстрований в реєстрі за № 765, згідно з яким ОСОБА_2 отримав право на спадкування після смерті ОСОБА_3 як спадкоємець першої черги. Також сторони договору погодили, що частка ОСОБА_1 у спадщині становитиме 2/3, а частка ОСОБА_2 - 1/3 (а. с. 25).

Ч. 1 ст. 1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

03 вересня 2020 року ОСОБА_2 звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Манохіної Г.О. з заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 . Водночас 18 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Манохіної Г.О. з заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

Постановами від 03 вересня 2020 року та 18 вересня 2020 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Манохіна Г.О. відмовила спадкоємцям після померлої ОСОБА_3 у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 . Відмова мотивована тим, що спадкоємцями не було надано нотаріусу правовстановлюючих документів щодо належності спадкового нерухомого майна спадкодавцеві ОСОБА_3 (а. с. 28-29, 66-67).

Ст. 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Згідно з інформаційною довідкою від 16 квітня 2018 року КВ-2018 № 13771, виданою Комунальним підприємством Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації", право власності на квартиру АДРЕСА_1 було зареєстровано за ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 (а. с. 31).

Свідоцтво про право власності на згадану квартиру втрачене.

Право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_3 набула шляхом приватизації державного житлового фонду, а на 3/4 частини квартири - у порядку спадкування за законом після смерті її батьків ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

Отже, квартира АДРЕСА_1 входить до складу спадкового майна.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України).

Зважаючи на викладене, ураховуючи те, що правовстановлюючий документ на квартиру АДРЕСА_1 втрачено, суд приходить до висновку про необхідність визнати за ОСОБА_1 у порядку спадкування за законом після померлої ОСОБА_3 право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 , а за ОСОБА_2 - право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 9186,67 грн. Також суд стягує з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у сумі 4593,33 грн.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 81, 141, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) у порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_3 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) у порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_3 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) судовий збір у сумі 9186 (дев`ять тисяч сто вісімдесят шість) гривень 67 (шістдесят сім) копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_3 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) судовий збір у сумі 4593 (чотири тисячі п`ятсот дев`яносто три) гривні 33 (тридцять три) копійки.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення суду апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.В. Андрейчук