ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 651/461/19
Номер провадження: №22-ц/819/349/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2021 року Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кутурланової О.В.,

суддів: Майданіка В.В.,

Орловської Н.В.,

секретар судового засідання Давиденко І.О.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою керівника Каховської місцевої прокуратури Херсонської області, який діє в інтересах держави в особі Верхньорогачицької селищної ради Херсонської області, на ухвалу Верхньорогачицького районного суду Херсонської області від 27 листопада 2020 року у складі судді Загрунного В.Г. у справі за позовом керівника Каховської місцевої прокуратури Херсонської області, який діє в інтересах держави в особі Верхньорогачицької селищної ради Херсонської області до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - Верхньорогачицька райспоживспілка про стягнення безпідставно збережених коштів внаслідок використання землі без правовстановлюючих документів,

В С Т А Н О В И В:

В липні 2019 року заступник керівника Каховської місцевої прокуратури Херсонської області, який діє в інтересах держави в особі Верхньорогачицької селищної ради Херсонської області, звернувся до суду з вищезазначеним позовом.

Ухвалою Верхньорогачицького районного суду Херсонської області від 27 листопада 2020 року позовну заяву заступника керівника Каховської місцевої прокуратури Херсонської області, який діє в інтересах держави в особі Верхньорогачицької селищної ради, до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - Верхньорогачицька райспоживспілка, про стягнення безпідставно збережених коштів внаслідок використання землі без правовстановлюючих документів залишено без розгляду.

Роз`яснено позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду він має право звернутися до суду повторно.

В апеляційній скарзі керівник Каховської місцевої прокуратури просив ухвалу суду скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи.

У відзиві на апеляційну скаргу адвокат Мамонтов Д.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , доводи апеляційної скарги не визнав, вважає їх необґрунтованими та безпідставними, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Залишаючи позовну заяву без розгляду з підстав, визначених п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України суд першої інстанції виходив з того, що заступник керівника Каховської місцевої прокуратури Херсонської області не мав повноважень на підписання та подачу позовної заяви.

Однак колегія суддів не може погодитись з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Частиною 1 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Межі повноважень прокурора передбачені як Цивільним процесуальним кодексом України, так і Законом України «Про прокуратуру».

Частиною 3 ст.56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

У наведених випадках прокурор виконує функцію представництва інтересів держави, яка є його конституційним обов`язком.

За змістом ч.1 ст.1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.

Згідно ст.12 та ч.2 ст.15 Закону України «Про прокуратуру» у системі прокуратури України діють окружні прокуратури, перелік та територіальна юрисдикція яких визначається наказом Генерального прокурора. Утворення, реорганізація та ліквідація окружних прокуратур, визначення їхньої компетенції, структури і штатного розпису здійснюються Генеральним прокурором. Окружну прокуратуру очолює керівник окружної прокуратури, який має першого заступника та не більше двох заступників. При цьому прокурори мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України чи адміністративної посади, яку прокурор обіймає в прокуратурі.

Відповідно до ч.1 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави у випадках та порядку, встановлених законом (ч. 1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Згідно з ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Особливості здійснення окремих форм представництва інтересів громадянина або держави в суді визначені ст.24 Закону України «Про прокуратуру».

Так, згідно ч.1 ст. 24 Закону України «Про прокуратуру», із змінами, внесеними згідно із Законами № 113-IX від 19.09.2019, № 263-IX від 31.10.2019 року право подання позовної заяви (заяв, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Пунктом 1 Прикінцевих і перехідних положень ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» із змінами, внесеними згідно із Законом № 187-IX від 04.10.2019 визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім підпункту 2 пункту 2, пунктів 4-7, 9, 11-15, 17, 18, підпункту 1 пункту 19, пункту 20, пунктів 22-27 розділу I цього Закону, які набирають чинності з дня початку роботи відповідно Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, окружних прокуратур.

При цьому пунктом 3 Прикінцевих і перехідних положень ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» до дня початку роботи Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, окружних прокуратур їх повноваження здійснюють відповідно Генеральна прокуратура України, регіональні прокуратури, місцеві прокуратури.

Після початку роботи Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, окружних прокуратур забезпечення виконання функцій прокуратури призначеними до них прокурорами здійснюється з дотриманням вимог законодавства України та особливостей, визначених Генеральним прокурором.

За прокурорами та керівниками регіональних, місцевих і військових прокуратур, прокурорами і керівниками структурних підрозділів Генеральної прокуратури України зберігається відповідний правовий статус, який вони мали до набрання чинності цим Законом, при реалізації функцій прокуратури до дня їх звільнення або переведення до Офісу Генерального прокурора, обласної прокуратури, окружної прокуратури.

Пунктом 4 Прикінцевих і перехідних положень ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» визначено, що день початку роботи Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, окружних прокуратур визначається рішеннями Генерального прокурора стосовно Офісу Генерального прокурора, усіх обласних прокуратур, усіх окружних прокуратур. Вказані рішення публікуються у газеті "Голос України".

Згідно п.1 Наказу Офісу Генерального прокурора від 17.02.2021 року № 40 днем початку роботи окружних прокуратур визначено 15 березня 2021 року.

Пунктом 6.1 наказу Генеральної прокуратури України №186 від 21 вересня 2018 року «Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді та при виконанні судових рішень» визначено, що позови (заяви) слід надсилати до суду за підписом Генерального прокурора, його першого заступника та заступників, керівників регіональних і місцевих прокуратур, їхніх перших заступників та заступників.

Аналіз указаних правових норм дає підстави для висновку, що на прокуратуру України покладається функція представництва інтересів держави в суді, реалізація якої здійснюється через систему органів прокуратури в порядку вчинення процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави.

При цьому колегія суддів звертає увагу на те, що види представництва сторін у суді, врегульовані ст.ст.58-64 ЦПК України, передбачають обов`язковий порядок правових відносин між представником і особою, яку він представляє. Повноваження ж прокурора при здійсненні представництва інтересів держави в суді визначені ст.ст.56, 57 ЦПК України.

У даній справі прокурор реалізує конституційну функцію представництва інтересів держави, а саме Верхньорогачицької селищної ради Херсонської області і позов спрямований саме на виконання конституційних функцій, як органу держави, а отже, міг бути підписаний заступником керівника Каховської місцевої прокуратури Херсонської області, на що суд першої інстанції належної уваги не звернув і, як наслідок, помилково не застосував положення ч.1 ст.24 Закону України «Про прокуратуру», який є спеціальним законом та надає заступнику керівника Каховської місцевої прокуратури Херсонської області право подання позовної заяви, у тому числі в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи, що позов підписано заступником керівника Каховської місцевої прокуратури Херсонської області в межах наданої чинним законодавством компетенції, висновок суду першої інстанції про подання та підписання позовної заяви неуповноваженою особою є безпідставним.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню в оскаржуваній частині з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст.374, 379, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу керівника Каховської місцевої прокуратури Херсонської області, який діє в інтересах держави в особі Верхньорогачицької селищної ради Херсонської області, задовольнити.

Ухвалу Верхньорогачицького районного суду Херсонської області від 27 листопада 2020 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню не підлягає.

Дата складання повного тексту постанови - 31.03.2021 року.

Головуючий О.В. Кутурланова

Судді: В.В. Майданік

Н.В.Орловська