Справа №443/996/19
Провадження №2/443/425/21
РІШЕННЯ

іменем України

30 березня 2021 року місто Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Павліва А.І.,

секретар судового засідання Стасів С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Млиниської сільської ради Жидачівського району Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, завідувач Жидачівської державної нотаріальної контори Львівської області Матусек Віктор Володимирович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом,

за участю:

представника позивача ОСОБА_2 ,

встановив:

Стислий виклад позиції сторін.

ОСОБА_1 (позивачка) подала до суду позовну заяву до Млиниської сільської ради Жидачівського району Львівської області (відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, завідувач Жидачівської державної нотаріальної контори Львівської області Матусек Віктор Володимирович, в якій, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить визначити їй додатковий строк у шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору позивачка покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 . За життя ІНФОРМАЦІЯ_2 мати склала заповіт, у якому все майно що належало їй на день смерті і з чого б воно не складалося заповіла їй. При зверненні до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, їй було відмовлено по причині пропуску строку для прийняття спадщини. Вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не мала змоги, оскільки після смерті матері вимушена була поїхати на роботу за межі України, тому пропустила шестимісячний термін звернення із заявою про прийняття спадщини.

Відповідач правом на подання відзиву не скористався.

У судовому засіданні представник позивачки позов підтримав повністю, покликаючись на викладені у ньому обставини, суду пояснив, що позивачка постійно проживала зі своєю матір`ю до дня її смерті і їй було відомо про заповіт. Після смерті матері позивачка поїхала за кордон на заробітки, а після повернення звернулася до нотаріуса із заявою.

Представниця відповідача у судове засідання не з`явився, однак подала заяву про розгляд справи за її відсутності, з позовними вимогами згідна.

Третя особа в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Заяви, клопотання учасників справи.

Представник позивачки подав заяву про відкладення розгляду справи (а.с. 30), заяву про уточнення позовних вимог та долучення додаткових доказів (а.с.36), клопотання про призначення справи до судового розгляду та розгляд справи за його відсутності (а.с.40).

Представник відповідача подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та визнання позову (а.с.29).

Третя особа подала до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та незаперечення проти позовних вимог (а.с.27).

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою від 02.09.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та призначено справу до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.21-22).

Ухвалою підготовчого засідання від 10.12.2020 відкладено підготовче засідання (а.с.34).

Ухвалою підготовчого засідання від 01.02.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.41-42).

Суд, заслухавши пояснення представника позивачки, з`ясувавши обставини, на які позивачка посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення повністю виходячи з такого.

Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 і її батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження від 06.03.1963 (а.с.15).

Згідно з свідоцтвом про укладення шлюбу НОМЕР_1 від 04.06.1983, ОСОБА_6 та ОСОБА_4 уклали шлюб 04.06.1983, після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_7 » (а.с.37).

23.07.2012 у с. ОСОБА_8 складено заповіт, згідно з яким все своє майно, яке б воно не було і з чого б воно не складалося, та все те, що буде належати їй на день смерті і на що за законом матиме право вона заповіла ОСОБА_1 (а.с.5).

Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 26.12.2012, від ОСОБА_3 посвідчено заповіт за номером у спадковому реєстрі 54026644, який посвідчений в Млиниській сільській раді (а.с.7).

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 08.05.2017 ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у с. Голешів Жидачівського району Львівської області (а.с.6).

Штампи у паспорті громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_3 підтверджують, що ОСОБА_9 у період з 15.09.2014 по 30.10.2014 та з 31.05.2017 по 06.06.2018 перебувала за кордоном.

Згідно з довідки Млиниською сільською радою від 18.06.2019, ОСОБА_3 дійсно проживала і була прописана в АДРЕСА_1 до дня смерті і на день смерті, що наступила ІНФОРМАЦІЯ_1 . Від імені ОСОБА_3 посвідчувався заповіт в користь дочки ОСОБА_1 , яка постійно проживала без реєстрації разом з мамою ОСОБА_3 до дня смерті і на день смерті, що наступила ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_1 постійно проживала без реєстрації разом з мамою ОСОБА_3 у житловому будинку за вказаною адресою (а.с.8).

Постановою завідувача Жидачівської ДНК від 14.06.2019 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті ОСОБА_3 , у зв`язку з тим, що вона пропустила піврічний термін, передбачений цивільним законодавством на подання заяви (а.с.9).

Зміст спірних правовідносин.

Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачкою строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини та відмовою нотаріуса з цієї причини у видачі позивачці свідоцтва про право на спадщину після смерті спадкодавиці.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України).

Так, нормами статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до приписів частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з положеннями частин 1 та 2 статті 1169 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Вимогами частини 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до приписів частини 1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з положеннями частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах.

Крім цього, суд бере до уваги роз`яснення, викладені у пункті 24 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідно до яких особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.

Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що позивачка ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . За життя ОСОБА_3 зробила особисте розпорядження, заповівши все належне їй майно своїй дочці ОСОБА_1 . Після смерті матері відкрилась спадщина на спадкове майно. ОСОБА_1 у визначений законом строк не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Надаючи оцінку аргументам позивачки суд зауважує, що за загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова ВС від 13 березня 2020 року у справі №314/2550/17).

Наведені позивачкою причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини заслуговують на увагу, оскільки, на переконання суду, є поважними. Так, позивачка після смерті матері у період з 31.05.2017 по 06.06.2018 перебувала за кордоном, що підтверджується відповідними відмітками у закордонному паспорті ОСОБА_1 . Зазначені причини об`єктивно унеможливлювали своєчасне виконання позивачкою вимог закону щодо особистого подання заяви нотаріусу.

Більше того, суд звертає увагу на те, що позивачка фактично не пропустила строк подання заяви нотаріусу для прийняття спадщини після смерті матері, оскільки постійно проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини і не заявляла про відмову від неї, що підтверджується наявною у матеріалах справи довідкою Млиниської сільської ради (а.с.8), відтак в силу приписів частини 3 статті 1268 ЦК України вважається такою, що прийняла спадщину. Однак нотаріус не взяв цю обставину до уваги і відмовивши позивачці у вчиненні нотаріальної дії позбавив її можливості у позасудовий спосіб юридично оформити спадщину.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності суд вважає, що позов слід задовольнити повністю.

На підставі статей 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України та керуючись статтями 10, 19, 81, 89, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ) до Млиниської сільської ради Жидачівського району Львівської області (місцезнаходження: Львівська область, Стрийський район (колишній Жидачівський район), с.Млиниська, ідентифікаційний код юридичної особи 04374499), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, завідувач Жидачівської державної нотаріальної контори Львівської області Матусек Віктор Володимирович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) додатковий строк у 6 (шість) місяців для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Голешів Жидачівського району Львівської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини 6 статті 259 та частини 1 статті 268 Цивільного процесуального кодексу України складання повного рішення суду відкладено на десять днів.

У зв`язку з оголошенням у судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Дата складення повного судового рішення 08 квітня 2021 року.

Головуючий суддя А.І. Павлів