Справа № 216/5137/20
провадження 2/216/849/21
РІШЕННЯ

іменем України

26 лютого 2021 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Кузнецова Р.О.

за участю секретаря судового засідання Кузь А.О.,

заочно розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні місцевого суду в м. Кривому Розі, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

встановив:

04 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги наступним.

У позовній заяві зазначено, що 13 травня 2000 року позивач зареєстрував шлюб з відповідачем у Відділі реєстрації актів громадянського стану виконкому Жовтневої районої ради м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №192. Від шлюбу мають двох спільних дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивач вважає, що подальше збереження шлюбних відносин з відповідачем є недоцільним, шлюбні відносини та сімейне життя фактично припинено з квітня 2020 року, спільне господарство не ведеться. Причиною припинення шлюбних відносин стала взаємна втрата почуттів любові та поваги одне до одного, різних поглядів на життя, примирення між сторонами не можливе. Майнового спору та спору, що місця проживання дітей сторони на сьогоднішній час не мають. Враховуючи викладене, позивач просить розірвати шлюб.

22 вересня 2020 року на підставі ухвали суду, з метою виконання вимог частини 1 статті 189 Цивільного процесуального кодексу України розпочато підготовче провадження у справі, розгляд якої здійснюється у загальному порядку.

Ухвалою суду від 30 листопада 2020 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.

Позивач належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, наполягає на розірванні шлюбу, не заперечує щодо заочного розгляду справи.

Відповідач про дату, час та місце розгляду справи судом повідомлялася належним чином, але в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, відзиву на позовну заяву та будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило. У зв`язку з чим, зі згоди позивача, судом ухвалено здійснювати заочний розгляд справи без участі відповідача відповідно до ст.ст. 279-281 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що 13 травня 2000 року сторони по справі зареєстрували шлюб, у Відділі реєстрації актів громадянського стану виконкому Жовтневої районої ради м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №192, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 .

Від шлюбу мають спільних дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвами про народження серії НОМЕР_2 від 28.10.2008 та серії НОМЕР_3 від 26.01.2011 відповідно.

Відповідно до положень статті 51 Конституції України та частини першої статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, відповідно до положень статті 112 СК України, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. При цьому суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Згідно положень статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають спільні права та обов`язки.

Пунктом 126 рішення Європейського суду з прав людини по справі «Фернандес Мартінес проти Іспанії» (заява 56030/07) від 12 червня 2014 року встановлено: «Що стосується права на приватне та сімейне життя, Суд наголошує на важливості для осіб мати можливість вільно приймати рішення з приводу того, як вести своє приватне та сімейне життя. У зв`язку з цим повторно наголошується, що відповідно до статті 8 також надається охорона прав на самореалізацію як у формі особистого розвитку…, так і з точки зору права на встановлення та розвиток відносин з іншими людьми та навколишнім світом, при цьому поняття особистої автономії є важливим принципом, що береться за основу при тлумаченні гарантій, які викладені в такому положенні. Таким чином, само по собі зрозумілим є те, що право особи на шлюб і право відкрито повідомляти про такій вибір охороняються Конвенцією, зокрема статтею 8 (право на повагу до приватного і сімейного життя)».

Суд вважає, оскільки сторони подружні відносини припинили й спільного господарства не ведуть, подальше спільне життя сторін та збереження шлюбу суперечить їх інтересам та інтересам дитини, примирення між ними неможливе, враховуючи, що спорів з приводу розподілу спільного майна та місця проживання дитини подружжя не має, позов підлягає задоволенню.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, та становить 840,80 грн.

Отже, з урахуванням наведеного та задоволення позову у повному обсязі з відповідача на користь позивача підлягає відшкодуванню судовий збір в розмірі 840,80 грн.

На підставі вищенаведеного, керуючись статтями ст.ст. 5-8, 12-19, 23, 89, 128, 258-259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, статтями 110-112 Сімейного кодексу України, суд -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,- задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 13 травня 2000 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану виконкому Жовтневої районої ради м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №192, - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити відповідачу прізвище " ОСОБА_2 ".

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний код НОМЕР_4 , останнє відоме місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ), на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) судові витрати по справі, у вигляді судового збору в сумі 840,80 грн (вісімсот сорок гривень вісімдесят копійок).

Шлюб вважається припиненим у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Рішення надруковане суддею в одному примірнику.

Суддя Р.О.Кузнецов