У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Київська міська рада, головне управління юстиції в м. Києві, Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 , про визнання права власності на майно в порядку спадкування, зняття арешту із майна, стягнення компенсації, відшкодування майнової та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва із зазначеною позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та просить:

-визнати за ОСОБА_2 , в порядку спадкування за законом, після смерті її єдиної рідної сестри ОСОБА_4 (при відсутності заповіту та інших спадкоємців), право власності на 63/100 часток 3-х кімнатної загальною площею 71,5 кв.м., житловою площею 49,2 кв.м. комунальної квартири АДРЕСА_1 , яка прийняла спадщину, заяви про відмову не писала, реєстрації не проводила. В рішенні окремо зазначити, що належне право розпорядження (отримання коштів компенсації) нерухомим спадковим майном виникає з моменту формлення та державної реєстрації цього майна.;

-встановити розмір компенсації, яку позивач має виплатити спадкоємиці та зобов`язати його, виплатити компенсацію для спадкоємиці на депозитний рахунок суду з відрахуванням комунальної заборгованості, судових витрат та витрат за експертизу, оцінку та БТІ. Визнати за ОСОБА_1 , право власності на квартиру в цілому (63/100+37/100=1) загальною площею 71,50 кв.м., житловою площею 49,20 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_2 в порядку виконання судового рішення після смерті ОСОБА_4 . Після перерахування компенсаційних коштів для спадкоємиці, на дебіторський рахунок судової адміністрації м. Києва припинити її право власності на частки спадкового житла;

-зняти протиправно накладений судом у справі 760/14515/16-ц арешт на квартиру в цілому, який тривало, понад 6,5 років, порушує мої конституційні права на власність.;

-стягнути з коштів внесених позивачем на депозит суду, на його користь моральну шкоду, втрачену вигоду, оплату за проведені експертизи, оцінку майна, за технічний паспорт БТІ, витрати на проведення ремонтів, монтаж лічильників, шкоду, збитки, судовий збір та витрати пов`язані з розглядом справи. Судові витрати відповідно до ст.88 ЦПК покласти на спадкоємців з відрахуванням їх із коштів банківського депозиту, на який я перерахую кошти згідно незалежної судово-експертної оцінки коштів за частки спадкового майна. Також, з депозиту суду провести відрахування комунальної заборгованості за оспорювані частки житла та відрахувати з коштів обов`язкових платежів, податки, штрафи. Залишки коштів, після відрахувань, виплатити спадкоємиці після рішення суду про визнання її належною.

-стягнути з відповідачів моральну шкоду, втрачену вигоду, оплату за проведені експертизи згідно квитанцій, витрати на проведення ремонтів, монтажів лічильників, комунальний борг, шкоду, збитки та втрачену вигоду, судовий збір та витрати (адвокатські, канцелярські, т.п.), пов`язані з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України, оскільки позивач не зазначив обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги, відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

У разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, потерпіла особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

Так, статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно положень статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Так, звертаючись до суду з позовом, позивач вказує, що йому та ОСОБА_4 на праві спільної часткової власності, належать відповідні частки комунальної квартири спільного заселення (в сумі рівній 1), за адресою: по АДРЕСА_2 . В 2015 році ОСОБА_4 померла, заповіт не залишила, а в квартиру поселилися невідомі люди.

Вказує, що орендарі, яких поселили відповідачі замінили замки у вхідних дверях квартири, тому позивач не може потрапити до квартири, а відповідачі відмовляються вирішити питання продажу квартири, вимоги позивача ігнорують. Він вважає, що такими діями вони заподіяли йому матеріальну та моральну шкоду.

Крім того, у позові зазначено, що у зв`язку з несплатою комунальних послуг утворилась заборгованість, у зв`язку з чим у квартирі відключений газ, на черзі відключення від мереж.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Частиною другою п.5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають:

-наявність такої шкоди;

-протиправність діяння її заподіювача;

-наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача;

-вини останнього в її заподіянні.

Вищевказані складові є необхідними елементами складу цивільного правопорушення, як підстави деліктної відповідальності.

Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Разом з тим, у порушення положень ч. 3 ст. 175 ЦПК України та Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 на підтвердження викладеного не зазначає доказів, які б обґрунтовували його позов та викладену в ньому позицію.

Крім того, відповідно до вимоги п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, оскільки однією з вимог позивача є відшкодування моральної шкоди, втрачену вигоду, оплату за проведені експертизи згідно квитанцій, витрати на проведення ремонтів, монтажів лічильників, комунальний борг, шкоду, збитки та втрачену вигоду, судовий збір та витрати (адвокатські, канцелярські, т.п.), пов`язані з розглядом справи, позивачу необхідно зазначити ціну позову, тобто провести обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Таким чином, позивач повинен також додати до позовної заяви обґрунтовану оцінку спірного житла, тобто квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач повинен надати перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так, позивачем не зазначено жодних доказів про те, що квартира АДРЕСА_1 , належить йому на праві спільної часткової власності.

Крім того, згідно вимог п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачу потрібно надати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Оскільки суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв`язків, то лише за умови зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 175 ЦПК України є підстави для відкриття провадження у справі.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати судового збору встановлені Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви про відшкодування моральної шкоди - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивачем заявлена позовна вимога майнового характеру та декілька вимог немайнового характеру. Однак, оскільки позивачем не зроблений розрахунок ціни позову, суд не має можливості вказати, яку саме суму судового збору повинен заплатити позивач.

Сплата судового збору має бути здійснена за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0026010; код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Солом`янський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суддя приходить до висновку, що позовна заява повинна бути залишена без руху із наданням строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Керуючись Законом України "Про судовий збір", ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Київська міська рада, головне управління юстиції в м. Києві, Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 , про визнання права власності на майно в порядку спадкування, зняття арешту із майна, стягнення компенсації, відшкодування майнової та моральної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ним копії ухвали, шляхом подання нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Букіна О.М.