УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" березня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Шаренко С.Л.,

при секретарі Вареник К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Слідчого управління Головного управління національної поліції в Харківській області про скасування арешту,

встановив:

Позивач звернувся до Київського районного суду міста Харкова з вищевказаним цивільним позовом.

Ухвалою суду від 16.12.2020 провадження у справі відкрито та призначено у підготовче судове засідання за правилами загального позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

У відповідності до положень ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Як було встановлено в ході розгляду справи, арешт на майно позивача, а саме квартиру АДРЕСА_1 накладено постановою слідчого по особливо важливим справам відділу розслідування особливо важливих справ та злочинів скоєних організованими групами СУ УМВС України в Харківській області Ліннік С.А. від 23.12.2003. В обґрунтування постанови про накладення арешту на майно слідчий зазначав, що ОСОБА_1 обвинувачується в скоєнні злочину, передбаченого ст. ст. 307 ч. 3 КК України та санкція даної статті передбачає конфіскацію майна. Відповідно до довідки № 9494/2 від 07.12.2003 КП ХМБТІ на ім`я ОСОБА_1 згідно свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 на праві спільної сумісної власності зареєстрована частина квартири АДРЕСА_1 . Таким чином, в цілях забезпечення виконання вирку в частині можливої конфіскації майна, слідчий наклав арешт на зазначене майно.

В судовому засіданні судом було поставлено на обговорення питання про закриття провадження у справі, в зв`язку з тим, що спірні правовідносини не можуть бути розглянуті у порядку цивільного судочинства, та підлягають розгляду за правилами кримінального судочинства.

Суд , дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Порядок скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження, передбачений ст. 174 КПК України. Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Суд одночасно з ухваленням судового рішення за кримінальним провадженням, яким закінчується судовий розгляд, вирішує й питання про скасування арешту майна.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 368 КПК України, ухвалюючи вирок суд повинен вирішити питання, що належить вчинити з майном, на яке накладено арешт, речовими доказами і документами.

Зважаючи на викладене, питання про накладення та зняття арешту за кримінальним провадженням має вирішуватися саме в рамках такого провадження, а оцінка відповідності дій слідчого при проведенні слідчих дій, зокрема законності накладення арешту в рамках кримінальної справи (провадження), або наявність чи відсутність підстав для зняття такого арешту, не відноситься до компетенції суду в порядку цивільного судочинства.

Якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, суддя при вирішенні питання про відкриття провадження по справі відмовляє у такому відкритті (п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України), а якщо провадження по такій справі було відкрите, суд на підставі п. 1 ч.1 ст. 255 ЦПК України закриває провадження.

Зважаючи на наведені положення, провадження по даній справі підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 255 ч.1 п.1,259,352,354 ЦПК України, 174, 368 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Слідчого управління Головного управління національної поліції в Харківській області про скасування арешту.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її оголошення.

Суддя Шаренко С.Л.