Провадження № 2/643/439/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.04.2021 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Поліщук Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Новакової Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Харківської міської ради та ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 28.10.2019 звернувся до суду з позовною заявою до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори, третя особа - ОСОБА_2 , в якій просить визначити йому додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , перебіг якого встановити з дня набрання рішенням законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Шахтарський м. Свердловська Луганської області померла його рідна мати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилась спадщина, що складається з житлового будинку АДРЕСА_1 . Він, ОСОБА_3 , є рідним сином померлої, що підтверджується рішенням Московського районного суду м. Харкова від 18.03.2019 у справі № 643/16831/18 а також копією свідоцтва про народження. 13.06.2019, отримавши свідоцтво про смерть Українського зразку ОСОБА_4 , він звернувся до П`ятої ХМДНК із заявою про прийняття спадщини. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.09.2019 за № 4342/02-31 йому відмовлено в оформленні спадщини. Позивач зазначає, що строк подачі заяви про прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин, оскільки для подання такої заяви необхідно в судовому порядку встановити факт родинних відносин між ним та померлою матір`ю, а потім встановлювати факт смерті матері на тимчасово непідконтрольних територіях України для отримання свідоцтва про її смерть українського зразка .

Ухвалою суду від 31.10.2019 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження.

19.02.2020 позивач ОСОБА_3 подав до суду уточнену позовну заяву до територіальної громади в особі Харківської міської ради, третя особа - ОСОБА_2 , в якій просить визначити йому шестимісячний додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , перебіг якого встановити з дня набрання рішенням законної сили, посилаючись на обставини, викладені у первісному позові (а.с.43-45).

07.05.2020 позивач ОСОБА_3 подав до суду уточнену позовну заяву до територіальної громади в особі Харківської міської ради, ОСОБА_2 , в якій просить визначити йому шестимісячний додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , перебіг якого встановити з дня набрання рішенням законної сили, посилаючись на обставини, викладені у первісному позові (а.с.50-53).

Ухвалою суду від 19.05.2020 прийнято уточнену позовну заяву ОСОБА_3 до територіальної громади в особі Харківської міської ради, ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.60-61).

Ухвалою суду від 19.10.2020 зобов`язано П`яту ХДНК надати до Московського районного суду м. Харкова належним чином виготовлену та завірену копію спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Унаданий в ухвалі час відповідачі відзив на позовну заяву не надали.

Частиною восьмою статті 178 ЦПК України визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Аналогічне положення міститься і в ч. 2 ст. 191 ЦПК України.

Ухвалою суду від 27.01.2021 підготовче провадження у справі закінчено, і справу призначено до судового розгляду.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Позивач ОСОБА_3 заявлені позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити та розглянути справу без його участі, про що зазначив у письмовій заяві.

Відповідач Харківська міська рада просив розглядати справу без участі його представника та ухвалити рішення згідно чинного законодавства України, яке не буде порушувати права третіх осіб, про що зазначив у письмовій заяві.

Відповідач ОСОБА_2 проти задоволення позову не заперечувала, просила розглянути справу без її участі, про що зазначила у письмовій заяві.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Як встановлено судом та підтверджується письмовими доказами, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 , та була взята на облік, як особа, переміщена з тимчасово окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції, що підтверджується копією довідки від 12.01.2015 № , копією домової книги.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла у смт. Шахтарськ м. Свердловська Луганської області, про що зроблений відповідний актовий запис № 112, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 13.06.2019 Московським районним у м. Харкові ВДРАЦС ГТУЮ у Харківській області.

За життя ОСОБА_4 26.03.2002 у с. Шахтарське м. Свердловська Луганської області склала заповіт, посвідчений секретарем виконкому Шахтарської селищної ради Завадською І.О., нотаріально зареєстрованого у книзі нотаріальних дій за № 131, що є чинним № у спадковому реєстрі 36980338, яким на випадок смерті заповідала ОСОБА_2 належні їй на праві особистої власності житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується копією заповіту, Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру, що містяться в матеріалах спадкової справи.

11.07.2019 ОСОБА_3 подав до П`ятої ХМДНК заяву про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 його матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі заяви ОСОБА_3 державним нотаріусом П`ятої ХМДНК відкрито спадкову справу № 737/2019 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

За відомостями, що містяться у копії спадкової справи, ОСОБА_4 з 03.05.1965 перебувала у шлюбі з ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Позивач ОСОБА_3 є сином ОСОБА_4 , що підтверджується копією рішення Московського районного суду м. Харкова від 18.03.2019 у справі № 643/16831/18, яке набрало законної сили.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.09.2019 державним нотаріусом П`ятої ХМДНК Заїка І.М. відмовлено ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 мати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 з тих підстав, що заява ОСОБА_3 до нотаріальної контори про прийняття спадщини у встановлений законом строк не надходила, та неможливо встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_3 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Стаття 111 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" з метою забезпечення реалізації права на спадкування на тимчасово окупованій території визначає, що:

У разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, а нерухоме майно або основна його частина, у разі відсутності нерухомого майна - основна частина рухомого майна знаходиться на відповідній території, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Отже, місцем відкриття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що знаходиться на тимчасово окупованій території України, є м. Харків, вул. Валентинівська, 27-Г - місце подання першої заяви про прийняття спадщини.

Згідно із ст. ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Разом з тим, позивач наведених вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або

відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній

нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у

матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у

вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про

право на спадщину.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви

про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про

визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення

йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти

спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК ( 435-15 ),

звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що

прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку,

суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття

спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є

причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними

труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивачем на підтвердження поважності пропущення ним строку звернення із заявою про прийняття спадщини надані: копія рішення Московського районного суду м. Харкова від 18.03.2019 № 643/16831/18 про встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 являється рідною матір`ю ОСОБА_3 ; копія рішення Московського районного суду м. Харкова від 11.06.2019 № 643/9170/19 про встановлення факту смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Шахтарський с. Свердловська Луганської області (а.с.12).

Та тільки після встановлення у судовому порядку факту родинних відносин між позивачем та його померлою матір`ю та встановлення факту смерті ОСОБА_4 , було видане свідоцтво про її смерть українського зразку.

Враховуючи вищевикладене, суд встановив, що причини пропущення позивачем строку подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, судом встановлено, що оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, та позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

При зверненні до суду позивач поніс судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 768 грн. 40 коп., які суд покладає на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76-81, 90, 92, 95, 141, 206, 223, 229, 247 ч.2, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Харківської міської ради та ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, задовольнити.

Надати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , додатковий строк терміном у шість місяців з дня набрання рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідач ОСОБА_2 - АДРЕСА_2 .

Відповідач Харківська міська рада - м. Харків, майдан Конституції, 7.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного судушляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.В. Поліщук