Ухвала

05 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 509/3714/15-ц

провадження № 61-4552ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Литвиненко І. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Овідіопольського районного суду Одеської області від 23 квітня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 11 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Овідіопольської районної державної адміністрації Одеської області, ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Одеській області про визнання незаконним та скасування акту про прийняття в експлуатацію, розпорядження про затвердження цього акту та усунення перешкод у користуванні нерухомим майном,

ВСТАНОВИВ:

16 березня 2021 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Овідіопольського районного суду Одеської області від 23 квітня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 11 березня 2020 року, повний текст якої складено 18 березня 2020 року. Дана касаційна скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

Разом із касаційною скаргою подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке обґрунтовує тим, що у судовому засіданні Одеського апеляційного суду ні вона, ні її представник з поважних причин участі у судовому засіданні не приймали та не отримували ні вступну та резолютивну частину судового рішення, ні повний текст судового рішення, що підтверджується матеріалами справи. Оскаржувану постанову отримали 02 березня 2021 року від Овідіопольського районного суду Одеської області після неодноразових заяв представника.

Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Разом з тим, наведені заявником підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження не дають достатніх підстав для визнання їх поважними.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

Враховуючи зазначене, наведені у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження причини пропуску такого строку є неповажними.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності.

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata. При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

У клопотанні про поновлення процесуального строку заявник не наводить поважних причин, що перешкодили звернутися до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою з дотриманням процесуальних строків та які б виправдовували втручання касаційного суду у принцип правової визначеності судових рішень, які набрали законної сили.

З інформації на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, вбачається, що оскаржувана постанова Одеського апеляційного суду від 11 березня 2020 року зареєстрована в Єдиному державному реєстрі судових рішень 20 березня 2020 року, а 23 березня 2020 року вона була оприлюднена.

Крім того, як вбачається з постанови апеляційного суду, саме за апеляційною скаргою ОСОБА_1 здійснювався апеляційний перегляд Овідіопольського районного суду Одеської області від 23 квітня 2018 року.

Посилання заявника на неодноразове звернення до суду для отримання копій оскаржуваних судових рішень є безпідставними, оскільки заявником не надано доказів про неодноразове звернення до суду, а з наданої копії листа Овідіопольського районного суду Одеської області вбачається, про одноразове звернення представника ОСОБА_5 15 лютого 2021 року.

Також, Верховний Суд не приймає до уваги посилання заявника на те, що у матеріалах справи містяться докази про не отримання заявником та його представником копії оскаржуваної постанови, оскільки питання щодо відкриття касаційного провадження та витребування справи суддею не вирішувалося, а тому суд позбавлений можливості дослідити зазначені заявником обставини самостійно.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень.

З урахуванням наведеного на підтвердження зазначених обставин пропуску строку на касаційне оскарження заявник має надати відповідну довідку суду про дату отримання судового рішення апеляційного суду або інші належні докази (копію конверту, копію рекомендованого повідомлення чи копію трек-коду поштового відправлення) в оригіналах чи належним чином завірені їх копії, докази з приводу недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, або навести інші підстави з відповідними доказами.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

Пунктом 3 частини другої статті 392 ЦПК України встановлено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Як вбачається із оскаржуваних судових рішень, учасником даної справи є відповідач - Овідіопольська районна державна адміністрація Одеської області, яка не зазначена у касаційній скарзі.

У порушення пункту 3 частини другої та пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі не зазначено повне найменування (для юридичних осіб) відповідача - Овідіопольської районної державної адміністрації Одеської області, її місцезнаходження (для юридичних осіб) та відповідно не додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів.

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно надати до суду уточнену редакцію касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи, в якій зазначити відомості щодо відповідача - Овідіопольської районної державної адміністрації Одеської областіта її місцезнаходження.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та встановити заявникові строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Овідіопольського районного суду Одеської області від 23 квітня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 11 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Овідіопольської районної державної адміністрації Одеської області, ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Одеській області про визнання незаконним та скасування акту про прийняття в експлуатацію, розпорядження про затвердження цього акту та усунення перешкод у користуванні нерухомим майном залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку строк до 05 травня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Литвиненко