справа №619/4635/19
провадження №2/619/58/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 березня 2021 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - судді-Жорняк О.М..
за участю:секретаря судового засідання-Герасименко А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Харківської обласної прокуратури, Головного управління національної поліції у Харківській області про відшкодування шкоди завданої незаконними діями органів досудового слідства,-
В С Т А Н О В И В:
Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до Державної казначейської служби України, Харківської обласної прокуратури, Головного управління національної поліції у Харківській області про відшкодування шкоди завданої незаконними діями органів досудового слідства в розмірі - 1597784,92 гривень.
Органом досудового розслідування 25.09.2013 ОСОБА_1 оголошено про підозру в скоєнні злочинів передбачених ч.1 ст. 315 КК України - схиляння до вживання наркотичних засобів, ч. 1 ст. 309 КК України - незаконне придбання та зберігання наркотичних засобів без мети збуту, ч. 1 ст. 317 КК України - надання приміщення для незаконного вживання наркотичних засобів.
Обвинувальний акт стосовно ОСОБА_1 погоджено прокурором та спрямовано до суду 25.12.2013.
В суді першої інстанції справа слухалась з грудня 2013 року по червень 2019 року.
В судовому засіданні 21.06.2019 прокурор заявив клопотання про закриття справи відносно обвинуваченого ОСОБА_1 та надав суду постанову про відмову від підтримання обвинувачення від 19.06.2019 у якій посилається на те, що за результатами розгляду вказаного обвинувального акту ухвалили обвинувальний вирок стосовно ОСОБА_1 неможливо у зв`язку з допущеними порушеннями вимог кримінального процесуального закону в частині належності та допустимості зібраних в ході розслідування доказів.
Під час проведення досудового слідства та розгляду справи в суді першої інстанції ОСОБА_1 користувався послугами захисників - адвокатів Михайлова О. та ОСОБА_2 , в цілому за майже 6 років перебування під слідства та судом, ним витрачено на правову допомогу 97 784,92 гривень.
Позивач вважає, що у зв`язку з тим, що йог було незаконно притягнуто до кримінальної відповідальності є всі правові підстави для стягнення на його користь моральної шкоди.
ОСОБА_1 зазначає, що під слідством і судом він перебував протягом 69 місяців та 8 днів - з 25.09.2013 по 02.07.2019.
За таких обставин просить стягнути на його користь моральну шкоду виходячи з наступного.
В період перебування під слідством і судом позивач ОСОБА_1 зазнав значних психоемоційних страждань, оскільки безпідставно і необґрунтовано йому було пред`явлено підозру та обвинувачення у вчиненні тяжкого злочину.
В очах родичів, друзів, знайомих він безпідставно став злочинцем. ОСОБА_1 мешкає у смт Золочів Харківської області. Майже кожен мешканець селища вважає його наркоділком, деякі друзі відвернулись від нього.
Самоповага позивача зменшилась, гніт безпідставного кримінального переслідування тривав майже 6 довгих років. Душевна рівновага була безпідставно порушена і він вимушено докладав зусиль для організації власної життєдіяльності.
За матеріалами кримінального провадження, і це підтверджено показами свідків під час допитів на стадії судового слідства, до ОСОБА_1 застосовувалось фізичний та психологічний тиск з боку працівників поліції. Він був закутий у кайданки, без складення будь-який процесуальних документів, доставлений до районного управління поліції та безпідставно позбавлений волі. Протягом усієї ночі працівники поліції насильно тримали його у приміщенні районного відділу та відпустили його лише вранці, після того як він під тиском оговорив себе.
Оскільки розмір мінімальної заробітної плати станом на час звернення до суду із даним позовом складає - 4173 грн., а тому мінімальний розмір моральної шкоди, що підлягає стягненню з держави на його користь складає - 289049,80 грн.
Проте вважає, що за шість років зазнав набагато більше страждань у зв`язку незаконним кримінальним переслідуванням, а тому оцінює завдану моральну шкоду у 1500000,00 грн.
Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 14.01.2020 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 14.02.2020.
29.04.2020 ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області провадження у справі № 619/4635/19 було зупинено, у зв`язку з проведенням судово-психологічної експертизи.
Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 25.08.2020 провадження у справі було поновлено.
14.09.2020 ухвалою суду по справі призначено судово-психологічну експертизу, проведення якої покладено на експертів Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса. На період проведення експертизи провадження по справі зупинено.
Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 11.02.2021 поновлено провадження у справі.
25.02.2021 ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області підготовче провадження у справі - закрито. Призначено судове засідання на 25 березня 2021 року.
В судове засідання позивач не з`явився, від представника позивача надійшла заява в якій він просить позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити у повному обсязі, справу розглядати за їх відсутності з постановленням заочного рішення.
Представник відповідача Головного управління національної поліції у Харківській області в судове засідання не з`явився, надав до суду відзив, відповідно до якого заперечували проти задоволення позовних вимог, вказуючи на їх необґрунтованість та безпідставність, оскільки позивачем не надано до суду жодного доказу, на підтвердження факту спричинення йому будь-якої шкоди з боку ГУНП в Харківській області.
Представник відповідача - Державна казначейська служба України в судове засідання не з`явився, надав до суду відзив, відповідно до якого державні органи як юридичні особи несуть юридичну відповідальність лише за своїми договірними зобов`язаннями. Держава не відповідає по зобов`язаннях державних організацій, які є юридичними особами, а ці організації не відповідають по зобов`язаннях держави. Така юридична особа, тобто державна установа, відповідає за своїми зобов`язаннями коштами, які є в її розпорядженні. У разі їх недостатності відповідальність за її зобов`язаннями несе власник відповідного майна. Оскільки Казначейство жодної шкоди позивачу не заподіювало, у правовідносини з ним не вступало, тому в даному випадку позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди безпосередньо з Казначейства є незаконними та підлягають залишенню без задоволення. Крім того, посилання позивача на моральні страждання повинні бути підтверджені належними доказами, яких він не надав. При визначенні розміру шкоди позивач не враховує норми закону про порядок відшкодування шкоди, внаслідок чого сума безпідставно завищена. Крім того, вважають, що не підлягають відшкодуванню витрати на правову допомогу пов`язані з розглядом іншої справи. На підставі викладеного просить суд відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як відповідачі належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не з`явилися в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, а представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч.1 ст.281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд дійшов висновку про наступне.
Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
У відповідності до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.
Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд, вивчивши надані по справі докази, які містяться в матеріалах справи, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог.
25.09.2013 органом досудового розслідування ОСОБА_1 оголошено про підозру в скоєнні злочинів передбачених ч.1 ст. 315, ч.1 ст.309 КК України, ч. 1 ст. 317 КК України.
Обвинувальний акт стосовно ОСОБА_1 погоджено прокурором 25.12.2013.
В судовому засіданні 21.06.2019 прокурор заявив клопотання про закриття справи відносно обвинуваченого ОСОБА_1 та надав суду постанову про відмову від підтримання обвинувачення від 19.06.2019 у якій посилається на те, що за результатами розгляду вказаного обвинувального акту ухвалили обвинувальний вирок стосовно ОСОБА_1 неможливо у зв`язку з допущеними порушеннями вимог кримінального процесуального закону в частині належності та допустимості зібраних в ході розслідування доказів.
Відповідно до матеріалів справи в суді першої інстанції справа слухалась з грудня 2013 року по червень 2019 року.
Відповідно до ч. 2 ст. 1176 Цивільного кодексу України, право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування прокуратури або суду, виникає у випадках передбачених законом.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку передбачених цим Законом, виникає у випадку закриття кримінального провадження за відсутності події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення, або не встановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливості їх отримати.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 1167 Цивільного кодексу України, моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної особи, яка її завдала якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у виді арешту або виправних робіт.
Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв`язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.
Суд дійшов висновку, що внаслідок протиправної поведінки службових осіб органу досудового розслідування, позивач відчув хвилювання та зазнав душевних страждань, призвели до порушення нормальних життєвих зв`язків ОСОБА_1 .
В силу факту перебування позивача під слідством, таке порушило його звичний уклад життя, позбавили можливості реалізації своїх звичок і бажань, вимагали від нього додаткових зусиль для організації свого життя та погіршили відносини з оточуючими людьми і відношення останніх до його особистості, а тому на погляд суду ОСОБА_1 завдано моральну шкоду з вини відповідача, тому з врахуванням обставин справи, характеру та обсягу страждань, яких зазнав позивач є усі підстави для відшкодування моральної шкоди на підставі ст. 1167 ЦК України та норм Закону України «Про порядок відшкодування шкоди завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду».
Суд не бере до уваги посилання представників відповідачів на ту обставину, що позивачем ОСОБА_1 в повній мірі не обґрунтовано у чому конкретно полягає завдана йому моральна шкода, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 1176 Цивільного кодексу України, шкода завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовуються державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.
Відповідно до ст.23 ЦК України 1. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. 2. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. 3. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. 4. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. 5. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян. Завдана шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду.
Як вбачається з п.п.2, 3 ст.13 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» розмір моральної шкоди визначається з урахуванням обставин справи в межах, встановлених цивільним законодавством. Відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом провадиться виходячи з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством чи судом.
При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд враховує глибину фізичних та душевних страждань завданих ОСОБА_1 , наявність погіршення здібностей останнього у можливості реалізації своїх життєвих планів під час перебування під слідством і враховуючи вимоги розумності та справедливості, задовольняє позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди частково.
Відповідно до ч. 1, п. 1 ч.3 ст. 133 та ч. ч. 1-3 ст. 137 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. До витрат, пов`язаних із розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Разом з тим, ч. 2 ст. 137 ЦПК України визначено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.
Згідно з ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Ст. 30 ч. 3 ЗУ «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» визначає, що при встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
При визначенні розміру відшкодування відповідачем витрат позивача на правову допомогу, суд в порядку ст. 137 ЦПК, враховує критерій реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерій розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.
Відповідно до ч.1 ст.259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
На підставі ст.ст. 23, 1176, 1167 ЦК України, ст.ст. 1, 2, 4, 13 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» керуючись ст.ст. 76- 81, 137, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

Позов ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Харківської обласної прокуратури, Головного управління національної поліції у Харківській області про відшкодування шкоди завданої незаконними діями органів досудового слідства - задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до Харківського апеляційному суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Дергачівський районний суд Харківської області, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (Ім`я сторін):

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: Державна казначейська служба України, ,місцезнаходження: вул. Бастіонна, буд. №6, м. Київ, 01601;

Відповідач: Харківська обласна прокуратура, ,місцезнаходження: вул. Б. Хмельницького, буд. №4, , м. Харків, 61050;

Відповідач: Головне управління національної поліції у Харківській області, , місцезнаходження: вул. Жон Мироносиць, буд. №5, м. Харків, 61002.

Повний текст рішення виготовлено 02 .04.2021.

Суддя О. М. Жорняк