Справа № 766/6220/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.03.2021 року Херсонській міський суд Херсонської області у складі:

головуючої судді Войцеховської Я.В.

при секретарі Кобець А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Херсоні в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Калинівської сільської ради Снігурівського району Миколаївської області, Снігурівської міської ради Миколаївської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Позивач в квітні 2020 р. звернувся до суду з зазначеним позовом в якому просить визначити йому додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 тривалість два місця з дня набрання рішенням законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що в ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_5 , після смерті якої відкрилася спадщина на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 . Нотаріусом йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку с пропущенням строку звернення. На момент смерті він був зареєстрований та проживав з матір`ю за місцем її проживання. Строк звернення до нотаріуса він пропустив, оскільки не знав про наявність у померлої частки у зазначеному вище нерухомому майні.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 16.04.2020 р. позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених в ній недоліків.

Ухвалою суду від 06.05.2020р. прийнято до провадження позовну заяву , відкрито провадження за вищезазначеним позовом та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 15.07.2020р. залучено до участі у справі в якості співвідповідачів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Ухвалою суду від 21.10.2020р. залучено до участі у справі в якості співвідповідача Снігурівську міську раду Миколаївської області.

Ухвалою суду від 28.01.2021р. закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник Снігурівської міської ради Миколаївської області в судове засідання не з`явився, надав заяву в якій просив розглядати справу без участі представника, не заперечував проти задоволення позовних вимог.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, надали на адресу суду заяви в яких просили проводити розгляд справи за їх відсутності, не заперечували проти задоволення позовних вимог.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

У відповідності з частиною 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі.

Статтями 13, 81 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 виданого 04.01.1998 року управлінням обліку і використання комунального майна м.Херсона виконкому Херсонської міської ради народних депутатів на підставі розпорядження № 7547ж від 04.01.1998р. , квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 та членам її сім`ї: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Квартира приватизована. Право власності зареєстровано в Херсонському БТІ 25.03.1998 року за реєстровим номером № 42812.(а.с.21-22).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 виданим 26.01.2004р. Куйбишевською сільською радою Снігурівського району Миколаївської області, актовий запис № 3.(а.с.6)

ОСОБА_5 є матір`ю ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_3 виданого 30.07.1992 року Новопетрівською селищною радою Снігурівського району Миколаївської області , актовий запис № 85.(а.с.7)

Згідно довідки виконавчого комітету Кланівської сільської ради Снігурівського району Миколаївської області № 132 від 06.02.2019р. ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_2 по день смерті. Виписана 26.01.2004 року.(а.с.10)

Снігурівською державною нотаріальною контрою Миколаївської області ОСОБА_1 21.03.2019р. відмовлено у видачі свідоцтва про право нас спадщину за законом після смерті матері, оскільки у продовж встановленого законом строку для прийняття спадщини він не звернувся до нотаріальної контори з відповідною заявою, не був зареєстрований з померлою на день її смерті.(а.с.11)

Відповідно до статті 63 Закону України "Про нотаріат" нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відомо. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення.

Листом Снігурівської державної нотаріальної контри Миколаївської області № 846/01-16 від 30.07.2020р. повідомлено, що після смерті ОСОБА_5 заведена спадкова справа, яка передана на зберігання до держаного нотаріального архіву Миколаївської області. Видача свідоцтва про право на спадщину за заповітом була здійснена 04.08.2004р. за реєстровим № 2-841, спадкова справа 108/2004р.(а.с.74)

Свідоцтво про право на спадщину за заповітом видане 04.08.2004р. на ім`я ОСОБА_6 зареєстроване в реєстрі № 2-841, спадкове майна на яке видано свідоцтво право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «Куйбишевське» Снігурівського району розміром 7,21 в умовних кадастрових гектарах.(а.с.101)

Відомості про виклик інших спадкоємців відповідно до вищезазначеної норми закону - відсутні.

Так, у відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України.

Відповідно до ст.ст.1296-1298ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем за законом після смерті матері та не звертався до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.

Причиною пропуску строкуна прийняття спадщини позивач вказує те, що не знав про наявність у померлої спадкового майна у виді 1/5 частки права власності у квартирі, вважає, що причини його пропуску для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими, та підлягають поновленню, оскільки він проживав в цій квартирі разом з сім`єю, але без реєстрації і дізнався про власність померлої матері напередодні звернення до суду.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд, враховуючи визнання позову відповідачами , проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню та вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалість два місяці.

Керуючись ст.ст.1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 19, 76, 81 133, 141, 206, 259, 260, 263-265, 354-355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Калинівської сільської ради Снігурівського району Миколаївської області, Снігурівської міської ради Миколаївської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Призначити ОСОБА_1 , який зареєстрований додатковий строк два місяці для подачі ним заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua

Сторони по справі :

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрований: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Відповідачі: Снігурівська міська рада Миколаївської області, 57300 Миколаївська обл., Снігурівський р-н, м. Снігурівка, вул. Жовтнева, буд. 124 ;

ОСОБА_2 АДРЕСА_3 ,

ОСОБА_3 , АДРЕСА_3

ОСОБА_4 АДРЕСА_3

Суддя Я.В.Войцеховська

Повний текст рішення складено 29.03.2021р.