КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ справи: 753/8834/19
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/5479/2021
Головуючий у суді першої інстанції: Колесник О.М.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2021 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Чобіток А.О., Махлай Л.Д.

при секретарі - Зиль Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , як законного представника малолітнього ОСОБА_3 , третя особа: Дарницький районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України у м. Києві, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 на ухвалу Дарницького районного суду м.Києва від 01 лютого 2021 року,

встановив:

у травні 2019 року позивач звернулась до суду з позовом, у якому просила визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 01 лютого 2021 року позовну заяву було залишено без розгляду.

Не погоджуючись із ухвалою, представник позивача ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду, посилаючись на порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді Немировської О.В., пояснення представника позивача - ОСОБА_4 , дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи позивач повторно не з`явився в судове засідання, однак з такими висновком суду колегія суддів погодитись не може з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 16 травня 2019 року у справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду на 06 квітня 2010 року в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Копія вказаної ухвали була направлена ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_1 , яка була вказана позивачем як зареєстроване місце проживання.

При цьому, за даною адресою позивача судова повістка на 06 квітня 2020 року об 14 год. 00 хв. повернулась не вручена із зазначенням «Адресат відсутній» (а/с 61), судова повістка на 01 лютого 2021 року об 10 год. 45 хв. також була повернута не вручена із зазначенням «Адресат відсутній» (а/с 71-72).

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

В своїй апеляційній скарзі скаржник зазначає, що 01 лютого 2021 року о 10 год.19 хв., завчасно до початку судового засідання призначеного на 10 год. 45 хв., представником ОСОБА_1 на офіційну електронну адресу Дарницького районного суду міста Києва , було направлено заяву від імені адвоката Проніна Є.І. про розгляд справи №753/8834/19 за відсутності сторони позивача. На підтвердження цього, скаржником надано копію заяви з додатками до неї, а саме копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та ордер адвоката було завірено та підписано за допомогою Електронного цифрового підпису (КЦП).

Разом з тим, зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що вона адресою для листування зазначила: АДРЕСА_3 , яка співпадає з адресою її представника, проте не з адресою, на яку їй направлялись судові повістки.

В ухвалі суду першої інстанції міститься посилання на повідомлення позивача шляхом отримання SMS-повідомлення на її мобільний телефон, що не є належним підтвердженням про обізнаність особи про судовий розгляд в розумінні процесуального закону.

Відповідно до ч.13 ст. 128 ЦПК України за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Проте, відповідної заяви позивачем подано не було, а довідки про доставку SMS-повідомлень не містять підпису відповідальної особи (а/с 69-70).

Частиною 1 ст. 379 ЦПК України визначено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 382 ЦПК України, суд

постановив:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м.Києва від 01 лютого 2021 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Повний текст виготовлено 05 квітня року.

Головуючий

Судді