05.04.2021 ЄУН № 337/5075/17
Провадження № 2-п/337/22/2021
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2021 року Хортицький районний суд м.Запоріжжя

у складі: головуючого судді Гнатик Г.Є.

за участю секретаря Побережної О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Запоріжжі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 07.02.2018 року,

в с т а н о в и в :

Заявник звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

В заяві вказала, що 07.08.2018 року Хортицьким районним судом м.Запоріжжя ухвалено заочне рішення, за яким позов КП «Водоканал» про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 заборгованості по оплаті за воду і послуги каналізації, було задоволено у повному обсязі. Про наявність цивільної справи вона дізналася після того, як її картка для отримання коштів на неповнолітніх дітей була заблокована, у зв`язку з чим вона звернулася до Хортицького ВДВС у м.Запоріжжі Південно-Східного межрегіонального управління юстиції (м.Дніпро), де її повідомили про відкриття виконавчого провадження по виконавчому листу, отриманому на підставі вказаного рішення суду.

Крім того, зазначила, що у квартирі АДРЕСА_1 , вона з 01.01.2012 року та по теперішній час не проживає, там проживали її батьки ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , квартира не приватизована. Також вона не згодна з сумою заборгованості. Оскільки вона не була повідомлена про розгляд справи належним чином, її права на доступ до правосуддя були порушені, просила заочне рішення від 07.02.2017 року скасувати, справу призначити до розгляду в порядку загального провадження.

25.03.2021 року від представника КП «Водоканал» надійшли письмові пояснення на заяву, де зазначено, що обов`язок КП «Водоканал» надавати послуги з централізованого водопостачання та водовідведення породжує обов`язок проводити нарахування за надані послуги. Нарахування за користування послугами з централізованого водопостачання та водовідведення проводиться виходячи з розміру затверджених тарифів та показань засобів обліку або за нормами відповідно до кількості зареєстрованих осіб.

За адресою відповідачів: АДРЕСА_2 , в період утворення заборгованості, були відсутні прилади обліку води, тому КП «Водоканал» здійснювало нарахування за послуги з водопостачання та водовідведення, згідно з установленими нормами споживання та у відповідності до встановлених тарифів та кількості зареєстрованих у квартирі осіб.

Відповідачі, у порушення вимог ст. 20 Закону України « Про житлово-комунальні послуги», не зверталися до КП «Водоканал» з повідомленням про тимчасову відсутність або проживання зареєстрованих у квартирі осіб за іншою адресою, не надавали ніяких підтверджуючих документів. Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 не здійснювала будь-яких дій для реалізації свого права на зменшення розміру оплати за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, тому просить відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, поважну причину не явки суду не повідомила, по розгляд заяви була обізнана.

Представник ОСОБА_1 адвокат Василега Т.М. у судове засідання не з`явилася, надала суду письмове клопотання про розгляд заяви без її участі, на задоволенні заяви про перегляд заочного рішення наполягає.

Представник КП «Водоканал» у судове засідання не з`явився, надав суду письмове клопотання про розгляд заяви без його участі, просить у задоволені заяви відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

На підставі викладеного, суд вважає за можливе розглянути заву без участі вказаних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши заяву про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню у зв`язку з наступним.

Судом встановлено, що 14.12.2017 року КП «Водоканал» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про стягнення боргу по оплаті за воду і послуги каналізації в сумі 12340 грн. 44 коп. (а.с.3).

Згідно довідки № 670 від 09.10.2018 року, за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровані три особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 4).

Згідно відповідей, які надані на запит Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 11.01.2018 року, АДС повідомив, що ОСОБА_6 , змінила прізвище на ОСОБА_7 та зареєстрована за вказаною адресою з 2008 року; ОСОБА_2 зареєстрована за вказаною адресою з 1992 року (а.с.25, 26).

Ухвалою від 14.12.2017 року відкрито провадження по справі (а.с.15).

Відповідачі неодноразово повідомлялися про розгляд справи, але конверти поверталися з відміткою поштового відділення «За закінченням терміну зберігання», оскільки за адресою місця реєстрації, виклики до суду ( повістки), вони не отримували (а.с. 28, 37).

07.08.2018 року Хортицьким районним судом м.Запоріжжя ухвалено заочне рішення, яким позов КП «Водоканал» про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 заборгованості по оплаті за воду і послуги каналізації, було задоволено у повному обсязі (а.с.40, 41).

Копія вказаного рішення направлена сторонам по справі, відповідачам за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується супровідним листом від 12.02.2018 року (а.с.42).

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для вирішення справи.

Зі змісту зазначеної норми закону вбачається, що лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Виходячи з вимог п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Як вбачається з матеріалів справи, у квартирі АДРЕСА_1 , на час ухвалення рішення судом, були зареєстровані три особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та неповнолітня ОСОБА_5 .

Відповідачі повідомлялися про розгляд справи у Хортицькому районному суді м.Запоріжжя, шляхом надсилання рекомендованими листами на адресу їх реєстрації судових повісток, що підтверджується поштовими повідомленнями.

Враховуючи рішення ЄСПЛ у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» ( № 12307/16), яким визначено, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб- сторінка суду, а тому права такої особи щодо розгляду справи у його відсутності, вважаються непорушеними.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989р. у справі «Юніон Аліментарія проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

ЄСПЛ, рішення якого відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики ЄСПЛ» від 23.02.2006 р. № 3477-IV є джерелом права в Україні, неодноразово вказував, зокрема у справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13), що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство прав спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принцип остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін немає права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення ЄСПЛ у справі «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99).

Нових обставин, які вплинули б на прийняття рішення судом, ОСОБА_1 , при подачі заяви про перегляд заочного рішення суду не надала, також не надала доказів, що розрахунок заборгованості, не відповідає дійсності, будь-якого розрахунку суду не надала, а посилання ОСОБА_1 на ту обставину, що у квартирі зареєстрований її батько ОСОБА_4 , жодними доказами не підтверджено, такі доводи протиречать вказаним вище обставинам та матеріалам цивільної справи.

Крім того, доводи ОСОБА_1 про те, що вона не проживає у квартирі з 2012 року, не заслуговують на увагу, оскільки у разі не проживання особи за адресою місця реєстрації, вона повинна була звернутися до КП «Водоканал» з відповідною заявою, на підставі якої було б здійснено нарахування за надані послуги на осіб, які там проживають.

З такою заявою до КП «Водоканал», ОСОБА_1 не зверталася, оскільки доказів протилежного, суду не надала.

Враховуючи вказане вище, суд вважає, що заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 07.08.2018 року, задоволенню не підлягає.

Крім того, суд вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до ст. 288 ЦПК України, вона може оскаржити заочне рішення суду в загальному порядку.

Керуючись ст. 227, 288 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 07.08.2018 року, залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Г.Є. Гнатик