Справа № 296/4245/20
УХВАЛА

"30" березня 2021 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Маслак В.П., розглянувши в порядку письмового провадження, в приміщенні суду, заяву ОСОБА_1 про відвід головуючому судді Шалоті К.В., яка подана в межах розгляду цивільної справи №296/4245/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Акціонерного товариства "Кристалбанк", приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Апатенко Марини Анатоліївни, Комунального підприємства "Регістрсервіс" Первомайської міської ради Харківської області про визнання недійсним договору купівлі-продажу,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду міста Житомира із позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Акціонерного товариства "Кристалбанк", приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Апатенко М.А., Комунального підприємства "Регістерсервіс" Первомайської міської ради Харківської області, в якому просив визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири від 06.09.2019 між Акціонерним товариством "Кристалбанк" та ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Апатенко М.А.

Ухвалою суду від 03.06.2020р. відкрито провадження у цивільній справі №296/4245/20, вирішено розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Як свідчать матеріали справи, 03.03.2021 ОСОБА_1 подав до суду заяву про відвід судді Корольовського районного суду міста Житомира Шалоті К.В. у цивільній справі №296/4245/20. В обґрунтування заяви ОСОБА_1 вказав, що у даній справі порушені розумні строки розгляду справи, оскільки сторонами не надані навіть пояснення, що свідчить, на думку, позивача про небажання головуючого розглядати вказану справу, позивач також зазначив, що він звернувся до Вищої ради правосуддя із скаргою на дії головуючого судді Шалоти К.В., що може негативно впливати на справедливий та неупереджений розгляд вказаної цивільної справи, крім того, місцезнаходження АТ "Кристалбанк" та місце проживання судді Шалоти К.В. є місто Київ, тому позивач вбачає ймовірний вплив зі сторони банку на головуючого у справі.

Корольовським районним судом м.Житомира від 22.03.2021р. постановлено ухвалу про визнання необґрунтованим відводу, заявленого ОСОБА_1 головуючому судді Шалота К.В. у цивільній справі №296/4245/20. Цією ж ухвалою заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шалоти К.В. у цивільній справі №296/4245/20 передано для вирішення іншому судді.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.03.2021 року заяву про відвід передано на розгляд судді Маслак В.П.

За змістом положень ч.13 ст.7 Цивільного процесуального кодексу України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши наведені позивачем підстави для відводу судді, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Як визначено приписами ч.ч.1,2 ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу (ч.3 ст.39 ЦПК України).

Згідно ч.4 ст. 39 ЦПК України встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Отже, за умовами ч.ч.3, 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Крім того, обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Якщо відвід не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Відповідно до статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно практики Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Крім того, неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Підставою для відводу судді позивач зазначає тривалий розгляд справи, що не свідчить про необ`єктивність чи упередженість суду, оскільки на строк розгляду справи впливає, зокрема, складність справи, процесуальна поведанка сторін, завантаженість головуючого судді.

Проживання судді Шалота К.В. у м.Києві й місцезнаходження АТ "Кристалбанк" також у м.Київ не може свідчити та бути доказом упередженості та необ`єктивності судді.

З приводу звернення позивача зі скаргою на головуючого суддю Шалоту К.В. до Вищої ради правосуддя слід вказати, що право звернутись зі скаргою на дії судді - це право особи, і такий факт сам по собі, якщо відсутні інші фактичні дані, які вказують на упередженність і необ`єктивність судді, не є підставою для відводу судді, оскільки не свідчить про наявний конфлікт інтересів.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Європейський суд з прав людини за результатами розгляду справ «Мироненко і Мартенко проти України», «Олександр Волков проти України» зазначив, що при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість.

Відповідно до ч. 11 ст. 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

З огляду на викладене, приходжу до висновку про відсутність підстав вважати, що головуючий суддя Шалота К.В. є упередженим або необ`єктивним при розгляді даної справи, що свідчить про необґрунтованість заявленого відводу та необхідність відмови у його задоволенні.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 261, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючому судді Шалоті В.К.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Акціонерного товариства "Кристалбанк", приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Апатенко Марини Анатоліївни, Комунального підприємства "Регістрсервіс" Первомайської міської ради Харківської області про визнання недійсним договору купівлі-продажу - передати для продовження розгляду в тому ж складі суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя В. П. Маслак