ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4053/21
провадження № 2/753/5049/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" березня 2021 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Курічової В.М., розглянувши заяву представника позивача адвоката Муконіна О.В. про збільшення розміру позовних вимог,

У С Т А Н О В И В:

Дарницький районний суд м. Києва ухвалою від 05.03.2021 відкрив провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та призначив у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін для розгляду по суті в судове засідання на 30.03.2021.

24.03.2021 засобами поштового зв`язку представник позивача адвокат Муконін О.В. направив до суду заяви: про збільшення розміру позовних вимог, забезпечення позову, забезпечення доказів та клопотання про витребування доказів.

Заявник зазначає, що, не змінюючи підстав та предмету позову, він збільшує розмір позовних вимог про розірвання шлюбу вимогою про поділ майна при розірванні шлюбу.

Суд зауважує, що під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

У постанові Верховного Суду від 09.07.2020 у справі № 922/404/19 (пункт 4.16) зазначено, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19).

Отже, позовна вимога про розірвання шлюбу є вимогою немайнового характеру, тому її розмір не може бути збільшено.

Окрім того, позовна вимога про поділ майна подружжя, якою представник позивача доповнив позовну заяву про розірвання шлюбу шляхом подання заяви про збільшення розміру позовних вимог, жодним чином не пов`язана з підставами поданого позову в первісній редакції.

При цьому заява представника позивача про збільшення позовних вимог є фактично поданням окремого позову із іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Однак, таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову після відкриття провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

Можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про збільшення розміру позовних вимог до вже поданого позову чинним ЦПК України не передбачено.

Окрім того, суд звертає увагу представника позивача, що він заявляє вимогу про поділ майна, до складу якого належить, зокрема, нерухоме майно, розташоване поза межами територіальної підсудності Дарницького районного суду м. Києва (на вул. Саксаганського та на бульварі Дружби Народів в м. Києві), щодо якого відповідно до ч.1 ст. 30 ЦПК України діє правило виключної підсудності, а саме - такі позови пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Оскільки заяву про збільшення розміру позовних вимог подано з порушенням порядку та правил об`єднання позовних вимог, установлених чинним ЦПК України, суд дійшов висновку про її повернення на підставі п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись нормами п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, 352-354, п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Повернути заяву представника позивача адвоката Муконіна О.В. про збільшення розміру позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду безпосередньо або через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.М. Курічова