У Х В А Л А

Іменем України

30 березня 2021 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Гринчак О.І.

за участю:

секретаря судових засідань Чехун Ю.В.

представника позивача ОСОБА_4,

розглянувши у підготовчому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор плюс» про витребування майна із чужого незаконного володіння

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищевказаною позовною заявою.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 16.01.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

29.03.2021 до суду від представника позивача ОСОБА_3 надійшла заява про забезпечення позову, в якій він просить вжити заходів забезпечення позову, а саме заборонити вчиняти реєстраційні дії відносно квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 30,6 кв.м.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4 також просила вжити заходів до забезпечення позову.

В обґрунтування поданої заяви позивач посилається на те, що 22.05.2015 ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» звернуло стягнення на квартиру як на предмет іпотеки в позасудовому порядку та зареєструвало за собою право власності на квартиру. Вважаючи вказані дії ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» незаконними, 19.11.2015 позивач звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Єгорової М.Є. про визнання недійсним рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 21520288 від 22.05.2015. Провадження у справі № 754/16303/15-ц було відкрито 07.12.2015. Під час розгляду справи № 754/16303/15-ц позивачу стало відомо, що 16.12.2015 ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» відчужило право власності на квартиру на користь ОСОБА_2 підставі договору купівлі-продажу, серія та номер 8892 від 16.12.2015, зареєстрованого Приватним нотаріусом Kиївського міського нотаріального округу Ковальчук С.П. Внаслідок вказаних обставин ухвалення рішення у справі № 754/16303/15-ц та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 21520288 від 22.05.2015 про реєстрацію права власності на квартиру за ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» не призвело до ефективного захисту прав позивача, оскільки квартира вже була зареєстрована за ОСОБА_2 . Внаслідок вказаних обставин позивач була змушена повторно звертатись до суду за захистом своїх прав, але вже до нового власника.

Позивач зазначає, що станом на даний час у відповідача як єдиного власника квартири не існує перешкод для відчуження спірної квартири. Вказане може ускладнити виконання рішення суду у випадку задоволення позову. Відчуження квартири призведе до внесення змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відносно власника квартири, у зв`язку з чим позивач не зможе виконати рішення суду та зареєструвати за собою право власності на квартиру через невідповідність відомостей в реєстрі та в рішенні суду. За вказаних обставин судове рішення не призведе до ефективного захисту прав позивача.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали заяви, суд встановив таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07.10.2019 у справі № 752/20385/18 (провадження № 61-5600св19) викладено правову позицію, відповідно до якої, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні відповідності заходів забезпечення позову позовним вимогам слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При цьому, забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Як слідує із позовної заяви, предметом спору є витребування з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 30,6 кв.м.

До позовної заяви додано рішення Деснянського районного суду міста Києва від 11 листопада 2019 року у справі № 754/16303/15-ц, залишене без змін постановою Київського апеляційного суду від 05 серпня 2020 року, яким задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 та скасовано рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Єгорової Марини Євгенівни № 21520288 від 22.05.2015 про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс».

16.12.2015 ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» відчужило право власності на квартиру на користь ОСОБА_2 .

Водночас позивач зазначає, що оскільки реєстрацію права власності на спірну квартиру за ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» було визнано судом незаконною та скасовано судовим рішення у справі № 754/16303/15-ц, ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» на момент підписання договору не набуло право власності на квартиру. Позивач вказує, що квартира вибула з її власності поза її волею, тому вона звернулася до суду з позовом про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Отже, оскільки такий спосіб забезпечення позову як заборона вчиняти певні дії, а саме заборона вчиняти реєстраційні дії відносно квартири за адресою АДРЕСА_1 є співмірним із позовними вимогами, які заявник виклав у позовній заяві, а також враховуючи, що у разі невжиття заходів забезпечення позову у зазначений спосіб, може мати місце невиконання майбутнього рішення суду у даній справі у разі задоволення позову, заява ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Суд вважає, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до того, що у випадку задоволення позову для відновлення прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду, необхідно буде докласти значних зусиль, позивач не зможе захистити свої права в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Суд звертає увагу, що заходи забезпечення позову у вигляді заборони вчиняти дії є співмірними із заявленими позивачем вимогами, не спричиняють негативних наслідків для інших осіб, не зумовлюють фактичного вирішення спору по суті, а спрямовані виключно на збереження існуючого становища до винесення остаточного рішення у справі.

Разом з тим, суд враховує, що згідно із ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зі змісту ч. 1 ст. 154 ЦПК України вбачається, що суд має право, однак він не зобов`язаний вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача.

Випадки обов`язкового застосування зустрічного забезпечення встановлені частиною третьою статті 154 ЦПК України, відповідно до якої суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зазначена правова позиція наведена у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26.12.2018 у справі № 61-11274св18.

У матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують обставини, за наявності яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Крім того, відповідно до вимог ч. 6 ст. 154 ЦПК України відповідач не позбавлений права звернутись з клопотанням про вжиття заходів зустрічного забезпечення та надати докази, які на його думку підтверджують наявність обставин для такого забезпечення.

Керуючись ст.ст. 149-154, 157 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

1.Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор плюс» про витребування майна із чужого незаконного володіння - задовольнити.

2.Заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії, у тому числі державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, вносити зміни до записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, щодо квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 30,6 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 00 до набрання законної сили рішенням суду у справі № 754/16865/20.

3.Ухвала підлягає негайному виконанню.

4.Строк пред`явлення ухвали до виконання три роки.

5.Копію ухвали направити іншим учасникам справи для відома.

6.Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

7.Оскарження ухвали не зупиняє її виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , PHOKПП: НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор плюс», , місцезнаходження: м. Київ, пр. Степана Бандери, буд. 28 А.

Суддя О.І. Гринчак