УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

02 квітня 2021 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Борєйко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені якого діє законний представник ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення без надання іншого житлового приміщення та зняття з реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

01 лютого 2021 року на адресу Соснівського районного суду м. Черкаси засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені якого діє законний представник ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення без надання іншого житлового приміщення та зняття з реєстрації.

Після визначення системою автоматизованого розподілу справ головуючого судді у вказаній справі та передачі її судді, направлено запит до Відділу реєстрації місця проживання Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради для з`ясування місця реєстрації відповідача.

Згідно довідки Відділу реєстрації місця проживання Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради, відповідач - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час вирішення питання щодо можливості призначення позовної заяви до судового розгляду встановлено, що вона подана до суду без додержання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.2 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2021 року становить 2270 грн.

Таким чином, за подання до суду вказаної позовної заяви необхідно сплатити судовий збір в розмірі 908 гривень 00 копійок.

При цьому, до позовної заяви позивачем не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, або доказів звільнення позивачів від спати судового збору.

У своєму позові ОСОБА_3 , як на підставу звільнення від сплати судового збору, посилається на п. 7 ч. 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якої, від сплати судового збору звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Аналіз наведеної норми свідчить про те, що від сплати судового збору звільняються громадяни, які захищають у суді права та інтереси інших осіб відповідно до статті 56 ЦПК України, за умови, якщо останні мають пільги щодо сплати судового збору відповідно до законодавства.

Представництво інтересів іншої особи у суді відповідно до частини першої статті 59 ЦПК України не є підставою для звільнення від сплати судового збору відповідно до пункту 7 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки закон не звільняє батьків, які звертаються в інтересах власної неповнолітньої дитини від сплати судового збору при зверненні до суду, за виключенням батьків дітей, пільги для яких встановлені пунктом 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Аналогічний правовий висновок міститься в ухвалі Верховного Суду від 29.05.2019 в справі № 640/109/19, ухвалі Верховного Суду від 15.01.2018 в справі № 607/1046/17, постанові Верховного Суду від 13.06.2018 в справі № 367/5983/16-ц, ухвалі Верховного Суду від 22.11.2018 в справі № 754/16008/17.

Згідно з ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою, за її клопотанням, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до п.29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

До позовної заяви позивачем не додано належних достатніх доказів на підтвердження майнового стану позивачів та неможливості сплати судового збору.

Згідно п.3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви не поданою та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені якого діє законний представник ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення без надання іншого житлового приміщення та зняття з реєстрації залишити без руху.

Надати позивачам п`ятиденний строк для усунення недоліків, який відраховується з дня отримання позивачами копії ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачам, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатись не поданою і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.М. Борєйко