Постанова

Іменем України

24 березня 2021 року

м. Київ

справа № 554/10804/19

провадження № 61-14555св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - Полтавське комунальне автотранспортне підприємство 1628,

третя особа - первинна профспілкова організація Полтавського комунального автотранспортного підприємства 1628,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 02 червня 2020 року в складі судді:Тімошенко Н. В., та постанову Полтавського апеляційного суду від 31 серпня 2020 року в складі колегії суддів: Лобов О. А., Дорош А. І., Триголов В. М.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Полтавського комунального автотранспортного підприємства 1628, третя особа - первинна профспілкова організація Полтавського КАТП 1628 про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 20 квітня 2017 року ОСОБА_1 був призначений на посаду заступника начальника по роботі з юридичними і фізичними особами в Полтавському комунальному автотранспортну підприємстві 1628.

06 вересня 2017 позивача переведено на посаду головного інженера. З моменту прийняття на роботу та до звільнення жодного разу не порушував трудову дисципліну, стягнень не мав. Наказом № 623-к від 18 жовтня 2019 року позивача було звільнено згідно з пунктом 4 частини першої статті 40 КЗпП, підставою зазначено наказ від 18 жовтня 2019 року № 622-к. У зв`язку з отриманням листків непрацездатності наказом № 667-к від 15 листопада 2019 року внесено зміни до наказу № 623-к від 18 жовтня 2019 року і змінена дата звільнення на 15 листопада 2019 року.

Позивач вказував, що звільнення незаконне внаслідок того, що факту прогулу уповноваженим органом встановлено не було, документи з цього приводу були сфальсифіковані, всі процедури були проведені з порушенням закону. 27 та 30 вересня 2019 року на вимогу начальника позивач надав пояснення щодо відсутності його на робочому місці 17, 18, 20 та 23 вересня 2018 року: у визначений час виконував роботу згідно своїх посадових обов`язків, зазначених у посадовій інструкції, а саме: дій з контролю техніки на лінії у зв`язку з повідомленнями на нарадах у керівника підприємства про необхідність заміни через пошкодження сміттєвих контейнерів. Перевірка цієї інформації була головною метою контролю і була спрямована на виконання пункту 2.5 його посадової інструкції. Крім того, під час контролю на лінії у зазначені дати позивач вживав заходів щодо запобігання шкідливому впливу виробництва на навколишнє середовище: контролював недопущення під час роботи техніки розливів паливно-мастильних матеріалів та інших забруднюючих речовин (пункт 2.7 інструкції); здійснював контроль за дотриманням технологічної дисципліни, правил та норм охорони праці, виробничої санітарії і пожежної безпеки, вимог органів державного нагляду за охороною праці, природоохоронних, санітарних та інших органів (п. 2.8 інструкції); проводив перевірку санітарно-технічного стану техніки, транспортних засобів, контролював наявність сигнальних жилетів та інш. (пункт 5.3 інструкції). Додатково позивач перевіряв санітарний стан майданчиків, де розміщені сміттєві контейнери, проводив роз`яснювальну роботу з мешканцями щодо дотримання правил з благоустрою. Позивач вважав, що вказані заходи були спрямовані на запобігання шкідливому впливу виробництва на навколишнє середовище, а відтак були виконанням пункту 2.7 посадової інструкції.

17 жовтня 2019 відбулось спільне засідання профспілкового комітету та адміністрації Полтавського КАТП 1628 з розгляду питання про отримання згоди на звільнення позивача з посади головного інженера за прогули. Позивач вважав, що в отриманій ним копії протоколу № 4 від 17 жовтня 2019 хід засідання та обставини перекручені. У протоколі також невірно викладені його пояснення, а саме: « ОСОБА_1 мотивував свою відсутність на роботі - здійсненням перевірок маршрутних графіків та не заперечував, що таки обов`язки не передбачені його посадовою інструкцією та не були узгоджені з начальником КАТП 1628». Насправді, позивач повідомив присутнім, що у вказані дати та час був на роботі, здійснював контроль техніки на лінії та інші заходи на виконання обов`язків згідно посадової інструкції. Також позивач повідомив присутнім на засіданні, що зазнає переслідувань від начальника КАТП 1628 ОСОБА_2 останні 3 місяці через свою депутатську діяльність, і безпідставне подання на звільнення є продовженням цього тиску. Тому звільнення відбулось незаконно, факту прогулу встановлено не було, документи щодо прогулу оформлені безпідставно та містять суперечності, уповноваженим органом підприємства (керівником) та профспілковим органом не взято до уваги його пояснення, які спростовують факт прогулу.

ОСОБА_1 просив:

визнати незаконним та скасувати наказ № 620/1-к від 16 жовтня 2019 року «Про прогул ОСОБА_1 »;

визнати незаконним та скасувати наказ № 622-к від 18 жовтня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 »;

визнати незаконним та скасувати наказ № 623-к від 18 жовтня 2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 »;

визнати незаконним та скасувати наказ №667-к від 15 листопада 2019 року «Про внесення змін до наказу від 18 жовтня 2019 року № 623-к «Про звільнення ОСОБА_1 »;

поновити ОСОБА_1 на роботі в Полтавському комунальному автотранспортному підприємстві 1628на посаді головного інженера з дати звільнення;

стягнути з Полтавського комунального автотранспортного підприємства 1628 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати звільнення до дня поновлення на роботі;

вирішити питання судових витрат.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 02 червня 2020 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що для встановлення факту прогулу, тобто факту відсутності особи на робочому місці більше трьох годин протягом робочого дня без поважних причин, суду необхідно з`ясувати поважність причини такої відсутності. Визначальним фактором для вирішення питання про законність звільнення позивача з роботи за пунктом 4 статті 40 КЗпП є з`ясування поважності причин його відсутності на роботі. Позивач, не повідомляючи начальника Полтавського КАТП 1628 17, 18, 20, та 23 вересня 2019 року самовільно залишив місцезнаходження підприємства (м. Полтава, вул. Кагамлика, 84) та більше трьох годин був відсутнім на робочому місці, про що 16 жовтня 2019 заступником начальника, провідним юрисконсультом та інженером з підготовки кадрів Полтавського КАТП 1628 був складено акт. Допитані в судовому засіданні свідки: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтвердили відсутність позивача на підприємстві 17 вересня 2019 року без поважних причин з 13 год. до 17 год. впродовж робочого дня, 18 вересня 2019 року без поважних причин з 13 год до 17 год впродовж робочого дня, 20 вересня 2019 року без поважних причин з 13 год до 17 год. впродовж робочого дня, 23 вересня 2019 без поважних причин з 13 год до 17 год впродовж робочого дня.

Суд першої інстанції вказав, що відповідно до вимог законодавства про працю на вимогу начальника підприємства у ОСОБА_1 було взято письмові пояснення (пояснюючі записки) від 27 вересня 2019 року та від 30 вересня 2019 року щодо зазначених порушень трудової дисципліни. 16 жовтня 2019 року відповідачем складено акт про відсутність на роботі головного інженера ОСОБА_1 : 17 вересня 2019 року без поважних причин з 13 год. до 17 год. впродовж робочого дня, 18 вересня 2019 року без поважних причин з 13 год до 17 год впродовж робочого дня, 20 вересня 2019 року без поважних причин з 13 год до 17 год. впродовж робочого дня, 23 вересня 2019 без поважних причин з 13 год до 17 год впродовж робочого дня. Даний акт був складений заступником начальника, провідним юрисконсультом та інженером з підготовки кадрів та його екземпляр отриманий головним інженером ОСОБА_1 без зауважень та заперечень. Згідно протоколу спільного засідання профспілкового комітету та адміністрації Полтавського КАТП 1628 від 17 жовтня 2019 року № 4 на виконання вимог статті 43 КЗпП відповідачем отримано згоду на звільнення головного інженера ОСОБА_1 . Зазначене засідання проводилось у присутності позивача. Звільнення ОСОБА_1 з посади головного інженера Полтавського КАТП 1628 проведене з дотримання вимог чинного законодавства України, а тому підстави для задоволення позову відсутні.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Полтавського апеляційного суду від 31 серпня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 02 червня 2020 року залишено без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що прогул - це відсутність працівника на роботі без поважних причин більше трьох годин (безперервно чи загалом). Для звільнення працівника на такій підставі власник або уповноважений ним орган повинен мати докази, що підтверджують відсутність працівника на робочому місці більше трьох годин упродовж робочого дня. Основним критерієм віднесення причин відсутності працівника на роботі до поважних є наявність об`єктивних, незалежних від волі самого працівника обставин, які повністю виключають вину працівника. Згідно посадової інструкції головний інженер керує діяльністю технічної служби підприємства, контролює результати її роботи, стан трудової і виробничої дисципліни і підпорядкованих підрозділах, зокрема організовує роботу технічної служби з метою забезпечення технічної готовності рухомого складу підприємства (пункти 2.2., 2.10.). Головний інженер у своїй діяльності взаємодіє із заступником начальника по різних напрямках виробничої діяльності підприємства, іншими керівниками служб і підрозділів, а також є безпосереднім керівником начальника служби по ремонту та обслуговуванню загально-виробничої бази, начальника авторемонтної майстерні, начальника автоколони (розділ 6). Проаналізувавши зміст посадової інструкції головного інженера, апеляційний суд визнає, що він не позбавлений права у певних випадках (за наявності системних та /або ж невідкладних проблем) особисто здійснювати контроль певних виробничих процесів, які мають місце (відбуваються) на підприємстві, у тому числі і поза межами головної бази підприємства. Відсутні належні, допустимі і достатні докази існування такої виробничої проблеми, яка потребувала щоденного особистого контролю головного інженера без участі начальника відділу експлуатації чи інших безпосередніх керівників, відповідальних за належне функціонування устаткування сміттєвозів, належний стан сміттєвих контейнерів. Відсутні також дані про те, що головний інженер повідомляв про необхідність особистого контролю керівника підприємства чи узгоджував з ним таке питання.

Стосовно суперечностей у датах, зазначених в актах про відсутність на роботі, і датах, зазначених в наказах, апеляційний суд вказав, що самі по собі описки (помилки) у написанні дат не є достатнім доказом фальсифікації документів, враховуючи, зокрема те, що відсутність позивача на роботі саме 17, 18, 20 і 23 вересня 2019 року підтвердили також допитані у суді свідки ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , які приймали участь у складанні актів про відсутність на роботі позивача. Допущені помилки виправлені відповідачем у встановленому порядку.

Аргументи учасників справи

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подав касаційну скаргу на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 02 червня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 31 серпня 2020 року, в якій просив оскаржені рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги повністю.

Касаційна скарга мотивована тим, що звільнення було здійснено із грубим порушенням КЗпП, факту прогулу уповноваженим органом підприємства встановлено не було, докази з цього приводу були сфальсифіковані, всі процедури були проведені з порушенням закону. Виконання значної частини обов`язків за трудовим договором позивача мало відбуватись поза межами розташування адміністрації та частини виробничих потужностей підприємства ( м. Полтава, вул. Кагамлика, 84 ), і пов`язано із роботою техніки на маршрутах обслуговування. Під час контролю на лінії позивач вживав захотів щодо запобігання шкідливому впливу виробництва на навколишнє середовище контролював недопущення під час роботи техніки розливів паливно-мастильних матеріалів та інших забруднюючих речовин (п. 2.7 інструкції); здійснював контроль за дотриманням технологічної дисципліни, правил та норм охорони праці, виробничої санітарії і пожежної безпеки, вимог органів державного нагляду за охороною праці, природоохоронних, санітарних та інших органів (ті. 2.8 інструкції): проводив перевірку санітарно-технічного стану техніки, транспортних засобів, контролював наявність сигнальних жилетів та інш (п. 5.3 інструкції). Додатково позивач перевіряв санітарний стан майданчиків, де розміщені сміттєві контейнери, проводив роз`яснювальну роботу з мешканцями щодо дотримання правил з благоустрою. У разі виявлення переповнених контейнерів та стихійних звалищ повідомляв відділ експлуатації. Ці додаткові заходи також були спрямовані запобігання шкідливому впливу виробництва на навколишнє середовище, а відтак були виконанням пункту 2.7 посадової інструкції. Будь яких достовірних доказів прогулу не існує та позивачу пред`явлено не було. Рішення профспілкового органу про згоду на звільнення позивача в умовах відсутності факту прогулу суперечить меті діяльності професійних спілок.

У грудні 2020 року Полтавське комунальне автотранспортне підприємство 1628 направило відзив на касаційну скаргу, в якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржені постанову апеляційного суду без змін. Відзив мотивований безпідставністю та необґрунтованістю доводів касаційної скарги. Вказує, що саме до завдань та обов`язків начальника відділу експлуатації (а не головного інженера) входить, зокрема, «організація контролю за роботою автотранспортних засобів підприємства на лінії» (пункт 2.8. посадової інструкції) та «контроль роботи водіїв та вантажників на лінії, стежити за якістю виконання робіт, додержанням ними маршрутів руху, транспортної дисципліни» (пункт 2.29). Таким чином, ОСОБА_1 , окрім вчинення ряду порушень трудової дисципліни, приписує собі функції, які за посадовими обов`язками виконує інший працівник підприємства, що підпорядкований начальнику підприємства.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 07 грудня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 07 грудня 2020 року вказано, що касаційна скарга містить підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 3 частини другої статті 389 ЦПК України.

Фактичні обставини

Суди встановили, що 20 квітня 2017 року згідно наказу № 102 від 19 квітня 2017 року ОСОБА_1 прийнято до Полтавського комунального автотранспортного підприємства 1628 на посаду заступника начальника по роботі з юридичними і фізичними особами.

Наказом № 302 від 05 вересня 2017 року ОСОБА_1 переведено на посаду головного інженера з 06 вересня 2017 року.

Відповідно до розділу II Посадової інструкції головного інженера, затвердженої 20 вересня 2017 року начальником Полтавського комунального автотранспортного підприємства 1628, з якою позивача було ознайомлено 21 вересня 2017 року, головний інженер:

забезпечує своєчасну та якісну підготовку виробництва, технічну експлуатацію та ремонт і модернізацію устаткування (пункт 2.5);

вживає заходів щодо запобігання шкідливому впливу виробництва на навколишнє середовище, створення сприятливих і безпечних умов праці (пункт 2.7);

здійснює контроль за дотриманням технологічної дисципліни, правил та норм охорони праці, виробничої санітарії і пожежної безпеки, вимог органів державного нагляду за охороною праці, природоохоронних, санітарних та інших органів (пункт 2.8);

своєчасно і якісно проводить перевірку санітарно-технічного стану робочих місць, техніки, транспортних засобів, приміщень і споруд, технічного стану інструменту, засобів виробництва, умов праці. Слідкує за своєчасним забезпеченням водіїв, ремонтних працівників, інших робітників виробничо-технічної бази та підприємства в цілому спецодягом, інструментом, контролює наявність засобів індивідуального захисту, сигнальних жилетів та інш. (п. 5.3);

взаємодіє з заступником начальника по різних напрямках виробничої діяльності підприємства.( п.6.1);

взаємодіє з начальником автоколони з питань забезпечення надійної та якісної роботи транспортних засобів, персоналу, підготовки до річного технічного огляду, забезпечення шинами, акумуляторними батареями, засобами індивідуального захисту, дотримання ПДД, охорони праці, протипожежної безпеки, дотримання транспортної дисципліни, підвищення продуктивності та ефективності праці, підготовки до зими та інш. Начальник автоколони є його безпосереднім начальником (п.6.4).

27 вересня 2019 року ОСОБА_1 надано роботодавцю пояснення, в яких вказано, що 17 вересня 2019 року до 12:00 год. проводилася робота на базі КАТП 1628, виконувалися зварювальні роботи автомобіля LEGANZA, іншу частину робочого дня контролював техніку на лінії та перебував на базі; 18 вересня 2019 року до обіду їздив з головним бухгалтером та бухгалтером КАТП 1628, іншу частину робочого дня контролював техніку на лінії та перебував на базі; 20 вересня 2019 року 11:00 год перебував на покладанні квітів в авіамістечку, іншу частину робочого дня контролював техніку на лінії та перебував на базі; 23 вересня 2019 року о 10:00 год покладав квіти біля вічного вогню, після - контролював лінії, о 13:00 год. перебував на відкритті фонтану, іншу частину робочого дня контролював лінію.

15 жовтня 2019 року начальником Полтавського комунального автотранспортного підприємства 1628 направлено до Профспілкової організації підприємства подання про отримання згоди на звільнення ОСОБА_1 .

На засіданні первинної профспілкової організації Полтавського комунального автотранспортного підприємства 1628 №2 від 16 жовтня 2019 року вирішено: внести зміни до табеля обліку робочого часу за вересень 2019 року, а саме: дні 17, 18, 20 та 23 вересня 2019 року визнано прогулами; провести відповідні корегування у заробітній платі головного інженера ОСОБА_1 за вересень 2019 року; викликати належним чином ОСОБА_1 на повторне засідання профспілкового комітету для надання можливості особисто висловитись.

16 жовтня 2019 року заступником начальника ОСОБА_4 в присутності провідного юрисконсульта ОСОБА_5 та інженера з підготовки кадрів ОСОБА_3 складено акт, з якого вбачається, що ОСОБА_1 , головний інженер Полтавського КАТП 1628, був відсутній на роботі 17 жовтня 2019 року без поважних причин з 13:00 до 17:00 год. впродовж робочого дня, 18 жовтня 2019 року без поважних причин з 13:00 до 17:00 год. впродовж робочого дня, 20 жовтня 2019 року без поважних причин з 13:00 до 17:00 год. впрожовж робочого дня, 23 жовтня 2019 року без поважних причин з 13:00 до 17:00 год. впродовж робочого дня.

Наказом № 620/1-к від 16 жовтня 2019 року визнано прогулом відсутність на роботі головного інженера ОСОБА_1 17 вересня 2019 року на підставі акту про відсутність на роботі від 23 жовтня 2019 року, пояснювальної записки ОСОБА_1 від 27 вересня 2019 року та від 30 вересня 2019 року, протоколу засідання профкому разом з адміністрацією № 2 від 16 жовтня 2019 року про надання згоди на звільнення.

На засіданні первинної профспілкової організації №4 від 17 жовтня 2019 року вирішено: задовольнити подання начальника № 1 від 15 жовтня 2019 року про отримання згоди на звільнення головного інженера ОСОБА_1 та надано згоду на його звільнення.

Наказом № 622-к від 18 жовтня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » застосовано до ОСОБА_1 , головного інженера, дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення за прогули без поважних причин згідно пункту 4 статті 40 КЗпП. Дні: 18 вересня 2019 року, 20 вересня 2019 року, 23 вересня 2019 року визнані прогулами. Підставою зазначено: акт про відсутність на роботі від 23 вересня 2019 року, пояснювальна записка ОСОБА_1 від 27 вересня 2019 року та від 30 вересня 2019 року, протокол засідання профкому КАТП 1628 разом з адміністрацією №2 від 16 жовтня 2019 року про надання згоди на звільнення, протокол засідання профкому КАТП 16228 разом з адміністрацією № 3 від 17 жовтня 2019 року про надання згоди на звільнення.

Наказом № 623-к від 18 жовтня 2019 року звільнено з роботи головного інженера ОСОБА_1 згідно пункту 4 статті 40 КЗпП на підставі наказу «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » від 18 жовтня 2019 № 622-к.

Наказом № 667-к від 15 листопада 2019 року внесено зміни до наказу № 623-к від 18 жовтня 2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 », а саме змінена дата звільнення позивача: з 18 жовтня 2019 року на 15 листопада 2019 року у зв`язку з отриманням від ОСОБА_1 листків непрацездатності.

Наказом від 03 січня 2020 року № 2 «Про виправлення описок у документах щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення згідно з пунктом 4 статті 40 КЗпП України головного інженера Полтавського КАТП 1628 ОСОБА_1 » визнано опискою у документах окремі слова та замінено на: 1) в « Акті про відсутність на роботі від 16 жовтня 2019 року»: слова визнано невірними: «...17.10.2019р..., ...18.10.2019р...., …20.10.2019р…, ...23.10.2019р...», визнано вірними слова«...17.09.2019р…, …18.09.2019р...., …20.09.2019р…, …23.09.2019 р…» 2) у наказі № 620/1-к від 16 жовтня 2019р. «Про прогул ОСОБА_1 »: визнано невірними слова: « - Акт про відсутність на роботі від 23.10.2019;» визнано вірними слова: « - Акт про відсутність на роботі від 16 жовтня 2019»; 3) у наказі № 622-к від 18 жовтня 2019 р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » визнано невірними слова: « - Акт про відсутність на роботі від 23.09.2019;» визнано вірними слова: « - Акт про відсутність на роботі від 16 жовтня 2019»; 4) у «Акті про відмову підпису від 18 жовтня 2019»: визнано невірними слова: «...наказ №620/1-к від 16.1.2019...» визнано вірними слова: «...наказ №620/1-к від 16.10.2019...», визнано невірними слова: «...наказ №6222-к від 18.10.2019...», визнано вірними слова: «...наказ №622-к від 18.10.2019...».

Наказом № 4 від 08 січня 2020 року «Про внесення змін до наказу від 03 січня 2020 р. № 2 «Про виправлення описок у документах щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення згідно з пунктом статті 40 КЗпП головного інженера Полтавського КАТП 1628 ОСОБА_1 »: доповнено п.п. 3) п. 1 наказу від 03 січня 2020 р. № 2 «Про виправлення описок у документах щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення згідно з пунктом 4 статті 40 КЗпП головного інженера Полтавського КАТП 1628 ОСОБА_1 » після слів: «...вважати вірними слова:« - Акт про відсутність на роботі від 16 жовтня 2019» словами: «слова вважати невірними: « - Протокол засідання профкому КАТП1628 разом з адміністрацією № 3 від 17 жовтня 2019 про надання згоди на звільнення» визнано вірними слова: « - Протокол засідання профкому КАТП 1628 разом з адміністрацією № 4 від 17 жовтня 2019 про надання згоди на звільнення».

Суди встановили, що відсутні належні, допустимі і достатні докази існування такої виробничої проблеми, яка потребувала щоденного особистого контролю головного інженера без участі начальника відділу експлуатації чи інших безпосередніх керівників, відповідальних за належне функціонування устаткування сміттєвозів, належний стан сміттєвих контейнерів. Відсутні також дані про те, що головний інженер повідомляв про необхідність особистого контролю керівника підприємства чи узгоджував з ним таке питання. Звільнення ОСОБА_1 з посади головного інженера Полтавського КАТП 1628 проведене з дотримання вимог чинного законодавства України.

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини першої статті 147 КЗпП за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення.

Порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків.

У постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі № 6-2801цс15 зроблено висновок, що «пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами».

Згідно пункту 4 частини першої статті 40 КЗпП власник або уповноважений ним орган має право розірвати трудовий договір у випадку здійснення працівником прогулу без поважних причин.

Прогул - це відсутність працівника на роботі без поважних причин більше трьох годин (безперервно чи загалом). Для звільнення працівника на такій підставі власник або уповноважений ним орган повинен мати докази, що підтверджують відсутність працівника на робочому місці більше трьох годин упродовж робочого дня.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 лютого 2021 року в справі № 278/1232/18 (провадження № 61-19574св19) вказано, що «при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктом 4 статті 40 КЗпП України, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин. Для встановлення факту прогулу, тобто факту відсутності особи на робочому місці більше трьох годин протягом робочого дня без поважних причин, суду необхідно з`ясувати поважність причини такої відсутності. Поважними причинами визнаються такі причини, що виключають вину працівника. Отже, визначальним фактором для вирішення питання про законність звільнення позивача з роботи за пунктом 4 статті 40 КЗпП України є з`ясування поважності причин його відсутності на роботі».

Встановивши, що звільнення позивача відбулося із дотриманням встановленого законом порядку, суди зробили обґрунтований висновок про відмову в задоволенні позову.

Згідно частини другої статті 410 ЦПК України не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 411, частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги (частина третя статті 400 ЦПК України).

Доводи касаційної скарги, з урахуванням необхідності врахування висновків щодо застосування норм права, викладених у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 лютого 2021 року в справі № 278/1232/18 (провадження № 61-19574св19), не дають підстав для висновку, що оскаржені судові рішення ухвалені без додержання норм матеріального та процесуального права та зводяться до переоцінки доказів у справі, що знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду. У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу належить залишити без задоволення, а оскаржені судові рішення без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 02 червня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 31 серпня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

Н. О. Антоненко

М. М. Русинчук