ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/34/21
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
"24" березня 2021 р.Дарницький районний суд міста Києва в складі:
головуючого судді Шаповалової К.В.,
секретаря судового засідання Москаленко А.П.
позивача: ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,
позивач ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення аліментів в твердій грошовій сумі в розмірі 8000 грн на кожну дитину до досягненню дітьми повноліття.
Позовні вимоги мотивовані тим, що між нею та ОСОБА_2 1 вересня 2007 року відділом реєстрації актів про шлюб Євпаторійського міського управління юстиції Автономної Республіки Крим було зареєстровано шлюб, актовий запис № 536. Від шлюбу вони мають двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Подружжя разом не проживає з червня 2020 року, спільні діти проживають з позивачкою, перебувають на її утриманні. Позивачка вказала, що відповідач не бажає у добровільному порядку сплачувати аліменти на дітей, а тому просила стягнути з нього аліменти в розмірі 8000 грн на кожну дитину. Вказала, що інших дітей на утриманні у відповідача не має, він працює, дієздатний, а отже має фінансову можливість сплачувати аліменти у розмірі, визначеному нею.
Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 30 грудня 2020 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.
Ухвалою суду від 15 січня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження на 2 лютого 2021 року.
У судове засідання 2 лютого 2021 року позивачка з`явилась, відповідач не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду повернулась судова повістка з відміткою «адресат відсутній». Розгляд справи було відкладено на 25 лютого 2021 року.
У судове засідання 25 лютого 2021 року позивачка з`явилась, відповідач не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, зокрема за зареєстрованим місцем проживання. До суду повернулась судова повістка з відміткою «адресат відсутній». Розгляд справи було відкладено на 24 березня 2021 року.
У судове засідання 24 березня 2021 року позивачка з`явилась, підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просила їх задовольнити. Вказала, що за весь цей час відповідач з нею чи з їх дітьми не зв`язувався та не намагався поспілкуватись. Їй відомо, що його мати знає про те, що вона подала позов до суду про стягнення аліментів, але із онуками бабуся також не спілкується.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, за останнім відомим місцем проживання та зареєстрованим місцем проживання. До суду повернулись судові повістки з відміткою «адресат відсутній».
Крім того, відповідно до приписів статті 128 ЦПК України відповідач про розгляд справи повідомлявся через оголошення на офіційному вебсайті Судової влади України.
Відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Враховуючи, що було вжито всіх необхідних заходів для повідомлення відповідача, проте у судові засідання він так і не з`явився, суд ухвалив провести заочний розгляд справи. У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову.
Оскільки суд не має відомостей про причину повторної неявки відповідача, який повідомлявся про час і місце розгляду справи у порядку, визначеному ЦПК України, від нього не надійшли відзив чи заява про судовий розгляд за його відсутності, судом було ухвалено проведення заочного розгляду справи, проти чого й не заперечувала позивач.
Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення позивачки, всебічно, повно, об`єктивно та безсторонньо оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, вважає, що позов підлягає задоволенню, враховуючи таке.
Судом встановлено, що 1 вересня 2007 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, яке видане відділом реєстрації актів про шлюб Євпаторійського міського управління юстиції Автономної Республіки Крим, актовий запис № 536 (а.с.11).
Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( а.с. 12,15), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.13, 16).
Подружжя з червня 2020 року спільно не проживають, неповнолітні діти живуть разом із позивачкою та перебувають на її утриманні. Відповідачем вказані факти не спростовано.
Відповідно із статті 180 Сімейного кодексу України (далі СК України) батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно статті 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.
Відповідно до частин першої, другої статті 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року №789-ХІІ та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
За змістом статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.
Відповідно до частини другої статті 182 СК України передбачено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Також позивачкою надані копії квитанції на підтвердження того, що неповнолітні діти займаються у різних гуртках та отримують повноцінний розвиток.
Як зазначила позивачка, відповідач не спілкується ні з нею, ні з їхніми дітьми, допомоги та коштів на утримання дітей не надає.
Частинами першою, другою статті 184 СК України визначено, що суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом або за домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону.
Відповідно до статті 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини і платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина, наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав, доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів, інші обставини, що мають істотне значення.
Так, суд бере до уваги те, що відповідач є дієздатним, на утриманні немає інших дітей чи непрацездатних батьків, а також суд враховує розмір підтверджених позивачем витрат на утримання дітей та їх повноцінний розвиток, який є вкрай необхідним для їх фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Крім того, судом взято до уваги, що позивачка з дітьми є внутрішньо переміщеними особами, що підтверджується відповідними довідками, наявними в матеріалах справи (а.с. 15,16), не мають власного житла та відповідно до договору оренди від 15 листопада 2019 року позивачка винаймає житло.
При ухваленні рішення суд оцінює докази з урахуванням вимог статей 77-80 ЦПК України про їх належність, допустимість, достовірність та достатність. Обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть вважатися встановленими в цивільній справі, якщо такі засоби доказування відсутні.
При цьому, згідно зі статтею 81 ЦПК України, обов`язок доказування певних обставин лежить на стороні, яка посилається на них як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях
Щодо розміру аліментів слід зазначити, що відповідно до частини третьої статті 70 Закону України «Про виконавче провадження» та пункту 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України про розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» максимальний розмір аліментів, які стягуються з боржника не повинен перевищувати 50 % заробітної плати цієї особи.
Приймаючи до уваги викладене, з метою захисту прав та охоронюваних законом інтересів неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , враховуючи вік дітей, працездатний вік відповідача, відсутність у відповідача аліментних зобов`язань стосовно інших осіб, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в розмірі 8000 грн. на кожну дитину до досягнення дітьми повноліття.
У разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я платника або одержувача аліментів їх розмір може бути зменшено або збільшено за рішенням суду (частина перша стаття 192 Сімейного кодексу України).
Відповідно до статті 184 СК України суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі.
Розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше. За заявою одержувача аліментів індексація може бути здійснена судом за інший період.
Згідно зі статтею 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, тому аліменти слід призначити з 24 грудня 2020 року, тобто з дня пред`явлення позивачкою вказаного позову.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.
Враховуючи приписи статті 5 Закону України «Про судовий збір» та статті 141 ЦПК України, зважаючи на те, що позивач звільнений від сплати судового збору при зверненні з даним позовом до суду, тому з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 840 гривні 80 копійок.
На підставі викладеного та керуючись статтями 180, 181, 182, 183, 185, 191, 192 СК України, статтями 76 81, 141, 247, 259, 263-265, 268, 352, 354, 430 ЦПК України суд,
позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі 8000 грн. щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 24 грудня 2020 року і до досягнення дитиною повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у твердій грошовій сумі 8000 грн. щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 24 грудня 2020 року і до досягнення дитиною повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.
Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.
Позивач (стягувач): ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІН НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .
Відповідач (боржник): ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІН НОМЕР_3 , зареєстрований: АДРЕСА_3 .
Повний текст рішення суду складено 29 березня 2021 року.
Суддя: Шаповалова К.В.