Справа №443/936/17
Провадження №2/443/130/21
УХВАЛА

судового засідання

31 березня 2021 року місто Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Павліва А.І.,

секретар судового засідання Стасів С.І.,

в процесі розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про стягнення боргу за непоставлену продукцію згідно договору поставки,

встановив:

У судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просить поставити питання: чи підпис у договорі про поставку продукції належить ФОП ОСОБА_2 ?.

В обґрунтування клопотання покликається на те, що договору поставки продукції не укладав та не підписував, а на копії примірника, долученого до позовної заяви, міститься підпис, який йому не належить. З метою повного з`ясування обставин справи вважає за необхідне призначити у справі відповідну експертизу.

Представник позивачки проти задоволення клопотання заперечив, суду зазначив, що відповідачу добре відомо про існування договору, оскільки на його виконання позивачкою були перераховані йому значні грошові кошти, які той отримав. Стороною відповідача не надано взірців підписів відповідача і відповідач у судове засідання не з`явився з метою надання цих підписів особисто. Вважає клопотання представника відповідача затягуванням розгляду справи та зловживанням процесуальними правами.

Суд, заслухавши думку представників сторін та вивчивши матеріли справи, доходить такого висновку.

Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами (пункт 11 частини 3 статті 2 ЦПК України).

Приписами частин 1 та 4 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до пункту 5 частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з положеннями частини 2 статті 13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Нормами статей 43 та 49 ЦПК України встановлено права та обов`язки учасників справи, зокрема процесуальні права та обов`язки сторін. Так, обов`язками учасників справи є подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункти 4, 6 частини2 статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина 1 статті 44 ЦПК України).

Відповідно до частин 3, 4 статті 83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно з приписами частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Положеннями статті 105 ЦПК України передбачено, що призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити:

1) характер і ступінь ушкодження здоров`я;

2) психічний стан особи;

3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Відповідно до вимог частин 1 та 2 статті 210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Згідно з пунктом 1.3. Розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі НМР), затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, для проведення досліджень (почеркознавчої експертизи) орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Приписами пункту 1.6. НМР відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

Відповідно до вимог пункту 1.9. НМР якщо необхідно встановити, чи виконаний підпис від імені певної особи іншою особою, надаються вільні та експериментальні зразки почерку та підписів обох осіб. При цьому додатково відбираються експериментальні зразки почерку передбачуваного виконавця не менше ніж на 10 - 15 аркушах у вигляді записів прізвища та ініціалів особи, від імені якої виконано підпис.

Аналізом матеріалів цивільної справи №443/936/17 встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про стягнення боргу за непоставлену продукцію згідно договору поставки надійшла до Жидачівського районного суду Львівської області 16.08.2017.

Провадження у справі відкрито 18.10.2018 (а.с.64-65).

Суд зауважує, що в матеріалах справи відсутні будь-які документи (оригінали документів), які б містили підпис відповідача ФОП ОСОБА_2 . Крім цього, таких документів не надано і представником відповідача, а також не заявлено клопотання про витребування цих документів з метою проведення почеркознавчої експертизи.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності та зважаючи на те, що за відсутності вільних, умовно-вільних та експериментальних зразків підпису особи, яка підлягає ідентифікації (відповідача) у достатній кількості проведення почеркознавчої експертизи є неможливим, а стороною позивача не надано суду документів, які б містили підписи відповідача, і не заявлено належним чином обґрунтованого клопотання про витребування таких, тому суд доходить переконання про відсутність обґрунтованих підстав для призначення у справі почеркознавчої експертизи, у зв`язку з чим в задоволення відповідного клопотання представника відповідача слід відмовити.

Керуючись статтями 12, 13, 102-105, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суд

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про призначення у справі №443/936/17 за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про стягнення боргу за непоставлену продукцію згідно договору поставки судової почеркознавчої експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Відповідно до частини 6 статті 259 та частини 1 статті 268 Цивільного процесуального кодексу України складання повного тексту ухвали відкладено на п`ять днів.

Дата складання повного тексту ухвали 02 квітня 2021 року.

Головуючий суддя А.І. Павлів