Справа № 234/1245/21
Провадження № 2/234/1955/21
19 березня 2021 року місто Краматорськ
Краматорський міський суд Донецької області у складі
головуючого судді Данелюк О.М.,
за участю секретаря судового засідання Антоненко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 234/1245/21 за позовом
Краматорської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Краматорської міської ради, що знаходиться за адресою: м. Краматорськ, вул Рум`янцева, 4а,
ОСОБА_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1
про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, -
Обставини справи:
02.02.2021 року до суду надійшов позов Краматорської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Краматорської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
В позовній заяві зазначено, що Вироком Краматорського міського суду Донецької області від 31.08.2018, справа № 234/7696/18 ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 Кримінального кодексу України за фактом незаконної порубки 54 сиро-ростучих дерев. Згідно вироку суду, в результаті протиправних дій, що виразились у незаконній порубці дерев, на території об`єкту захисної лісосмуги, яка знаходиться в районі Краматорського аеропорту, біля складських приміщень, які належать ТОВ «Краматорський урожай», на території Краматорської міської ради, розташованої по координатах 48,693412 та 37,651949, здійснили незаконну порубку одного дерева породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 14,1 - 18 см., двох дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 18,1 - 22 см., шести дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 22,1 - 26 см., чотирнадцяти дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 26,1 - 30 см., восьми дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 30,1 - 34 см., дев`яти дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 34,1 - 38 см., трьох дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 38,1 - 42 см., трьох дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 42,1 - 46 см., восьми дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 46,1 - 50 см., а всього 54 сироростучих дерев, що заподіяло істотну шкоду лісу, яка виражається у погіршенні. природного складу лісу, його якості та захищеності, а також погіршення інших екологічних властивостей лісу та призвело до виникнення труднощів у відтворенні та залісенні лісу на ділянці здійснення його незаконної порубки, а також завдало матеріальну шкоду державі в особі Краматорської міської ради у розмірі 291 671 грн. 51 коп. Згідно розрахунку шкоди Державної екологічної інспекції у Донецькій області, проведеного у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 на підставі даних викладених у протоколі огляду місця події від 27.10.2017, внаслідок незаконної рубки лісу навколишньому природному середовищу завдана істотна шкода, яка включає в себе матеріальну шкоду, а саме економічним інтересам держави завдано великі збитки у розмірі 291 671 грн. 51 коп. Вказана шкода в добровільному порядку ОСОБА_1 не відшкодована. Отже, протиправними діями відповідача завдано шкоду навколишньому природному середовищу на загальну суму 291 671 грн. 51 коп. Правова відповідальність за вказані правопорушення передбачена ст. 105 Лісового кодексу України. Просять стягнути з ОСОБА_1 шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконної порубки дерев у захисних та інших лісових насадженнях) в сумі 291 671 грн. 51 коп., з яких: 30% грошових стягнень до спеціального фонду Державного бюджету України, 70% грошових стягнень до спеціального фонду Краматорської міської ради (Код бюджетної класифікації (грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності) спеціального фонду місцевого бюджету Краматорської міської ради - 24062100; розрахунковий рахунок: НОМЕР_1 ).
Ухвалою суду від 12.02.2021 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 04.03.2021 року.
Ухвалою суду від 04.03.2021 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового засідання для розгляду справи по суті на 19.03.2021 року.
В судове засідання прокурор Завадський С.А. не з`явився, надав заяву про слухання справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Проти винесення заочного не заперечує.
Вiдповiдач у судове засідання не з`явився. Повідомлений належним чином про час та місце слухання справи повісткою, про причини неявки суду не повідомив, у зв`язку з чим зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, слідує, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Згідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши матеріали справи, суд встановив:
Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК).
Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Вироком Краматорського міського суду Донецької області від 31.08.2018 року по справі № 234/7696/18 ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України за фактом незаконної порубки 54 (п`ятдесяти чотирьох) сиро-ростучих дерев.
Згідно вироку суду, в результаті протиправних дій, що виразились у незаконній порубці дерев, на території об`єкту захисної лісосмуги, яка знаходиться в районі Краматорського аеропорту, біля складських приміщень, які належать ТОВ «Краматорський урожай», на території Краматорської міської ради, розташованої по координатах 48,693412 та 37,651949, здійснили незаконну порубку одного дерева породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 14,1 - 18 см., двох дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 18,1 - 22 см., шести дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 22,1 - 26 см., чотирнадцяти дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 26,1 - 30 см., восьми дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 30,1 - 34 см., дев`яти дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 34,1 - 38 см., трьох дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 38,1 - 42 см., трьох дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 42,1 - 46 см., восьми дерев породи Клен, Дуб та Ясень діаметром 46,1 - 50 см., а всього 54 сироростучих дерев, що заподіяло істотну шкоду лісу, яка виражається у погіршенні. природного складу лісу, його якості та захищеності, а також погіршення інших екологічних властивостей лісу та призвело до виникнення труднощів у відтворенні та залісенні лісу на ділянці здійснення його незаконної порубки, а також завдало матеріальну шкоду державі в особі Краматорської міської ради у розмірі 291 671 грн. 51 коп.
Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Відповідно до ст. 13 Конституції України, природні ресурси є об`єктами права власності Українського народу.
Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Недотримання громадянами вимог природоохоронного законодавства негативно впливає, зокрема, на стан природних ресурсів України, чим завдається пряма шкода державі.
Згідно зі статтею 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державний контроль за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів здійснюється Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органами виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища, іншими органами виконавчої влади у межах повноважень, визначених законом.
Відповідно до ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Згідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
У рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі № 1-1/99 зазначено, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, тому прокурор, у кожному конкретному випадку, з посиланням на законодавство, самостійно визначає, в чому саме відбулося, чи може відбутися, порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як^ національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.
Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначають з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.
Відповідно до ч. 3 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор, серед іншого, звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами.
Відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно- гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.
Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.
Відповідно до ст. 3 Лісового кодексу України - ліси України є національним багатством і підлягають державному обліку та охороні.
Ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника па ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.
Відповідно до ст. 65 Лісового кодексу України, використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання. За ч. 1 ст. 69 цього Кодексу спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.
Ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України передбачено, що відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Згідно зі ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» (далі Закон), ліс, як природний ресурс загальнодержавного значення, підлягає державній охороні і регулюванню на всій території України.
Відповідно до ст. 3 Закону, основними принципами охорони навколишнього природного середовища є компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Відповідно до ст. 40 Закону, використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог.
Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» №17 від 10.12.2004, порубка дерев і чагарників визнається незаконною, якщо вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; здійснена до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено.
Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Відповідно до вимог ст. 66 Конституції України, ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» кожен, хто заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу, повинен відшкодувати шкоду у повному обсязі.
Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1 ст. 1166 ЦК України).
Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», передбачено, що одним з джерел формування державного та місцевого фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі державного та відповідного місцевого бюджету, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством.
Відповідно до пункту 18 постанови Пленуму Верховного Суду України № 17 від 10.12.2004 року «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» у справах про лісопорушення розмір шкоди обчислюється за відповідними таксами.
Згідно зі статтею 107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Пунктом 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України встановлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.
Пунктом 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України передбачено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.
Згідно розрахунку шкоди Державної екологічної інспекції у Донецькій області, проведеного у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 на підставі даних викладених у протоколі огляду місця події від 27.10.2017, внаслідок незаконної рубки лісу навколишньому природному середовищу завдана істотна шкода, яка включає в себе матеріальну шкоду, а саме економічним інтересам держави завдано великі збитки у розмірі 291671,51 грн..
Вказана шкода в добровільному порядку ОСОБА_1 не відшкодована.
З врахуванням викладеного, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю та з відповідача необхідно стягнути шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконної порубки дерев у захисних та інших лісових насадженнях) в сумі 291 671 грн. 51 коп.
Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню на користь держави судовий збір в сумі 2 916,72 грн..
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 56, 80, 81, 82, 141, 263, 265, 280, 354 ЦПК України, Лісовим кодексом України, Бюджетним кодексом України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», суд, -
Позовні вимоги Краматорської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Краматорської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Краматорська Донецької області, РНОКПП НОМЕР_2 , шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконної порубки дерев у захисних та інших лісових насадженнях) в сумі 291671,51 грн. (двісті дев`яносто одна тисяча шістсот сімдесят одна грн. п`ятдесят одна коп.) з яких: 30% грошових стягнень до спеціального фонду Державного бюджету України, 70% грошових стягнень до спеціального фонду Краматорської міської ради (Код бюджетної класифікації (грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності) спеціального фонду місцевого бюджету Краматорської міської ради - 24062100; розрахунковий рахунок: НОМЕР_1 )
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Краматорська Донецької області, РНОКПП НОМЕР_2 , на користь держави судовий збір в сумі 2 916,72 грн..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд Донецької області, протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Рішення складене в одному екземплярі в нарадчій кімнаті.

Суддя Краматорського міського суду О. М. Данелюк