Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/2797/20
Провадження № 2/332/134/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 березня 2021 р. м. Запоріжжя
Заводський районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді Яцуна О.С.,
за участю секретаря Хіміч С.М.,
розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Заводського районного суду м. Запоріжжя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиттям квартири,
Ухвалою судді Заводського районного суду м. Запоріжжя від 17.11.2020 позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, справу призначено до підготовчого засідання на 16.12.2020.
Ухвалою суду від 20.01.2021 було закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду на 24.02.2021.
У судове засідання позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не з`явилися, на адресу суду надійшла заява представника позивачів ОСОБА_4 про розгляд справи у його відсутності та відсутності позивачів. Позовні вимоги підтримують, просять задовольнити у повному обсязі. Не заперечують проти заочного рішення у справі.
Відповідач належним чином повідомлена про дату, час і місце судового розгляду справи, однак до судового засідання не з`явилася, причину своєї неявки суду не повідомила, відзиву не подала, а тому суд прийшов до переконання про можливість розгляду справи за її відсутності.
На підставі наявних у справі доказів, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_5 є співвласниками квартири АДРЕСА_3 на праві спільної часткової власності по Ѕ частині, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_1 та Витягом про Державну реєстрацію (а.с. 19-20).
14.08.2020 комісією в складі працівників ТОВ «Місто для людей Запоріжжя» проведено обстеження квартири АДРЕСА_1 на предмет залиття з вище розташованої квартири АДРЕСА_2 .
Згідно висновків комісії залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося з квартири АДРЕСА_5 з причин халатного відношення власника квартири АДРЕСА_2 до внутрішньо квартирних трубопроводів та сантехнічних приладів (а.с. 27).
Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_5 (а.с. 23).
Факт залиття квартири АДРЕСА_1 , яке сталося з вище розташованої квартири АДРЕСА_2 в наслідок халатного відношення при користуванні санітарно-технічними приладами відповідачем ОСОБА_3 не спростовано.
Положеннями ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.
Згідно ст. 177 ЖК України, громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно - технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою.
Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені ЦК України (ст. 151 ч. 2 ЖК України).
З матеріалів справи вбачається, що халатне ставлення власника квартири АДРЕСА_5 до внутрішньо квартирних трубопроводів та сантехнічних приладів у квартирі, свідчить про наявність її вини у заподіянні шкоди власникам нижче розташованої квартири АДРЕСА_1 , що стало причиною її залиття.
Згідно з ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Крім того, статтею 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Зазначений доказ, а саме звіт оцінки майна суд вважає належним і допустимим в силу положень ст.ст. 77, 78 ЦПК України і містить відомості щодо розміру матеріального збитку, завданого власникам в результаті залиття квартири.
Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, та у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
Оцінивши доводи позивачів про завдання моральної шкоди та враховуючи усі докази у справі, суд доходить до висновку, що діями відповідача, які проявилися у її халатному ставленні до внутрішньо квартирних трубопроводів та сантехнічних приладів у квартирі, що в подальшому призвело до залиття квартири позивачів та їх подальших моральних страждань, негативних емоціях та переживаннях з приводу залиття квартири, через що остання стала частково непридатною для використання без проведення ремонту, тому вважає, що є підстави для стягнення компенсації цієї шкоди.
Разом з цим, заявлений позивачами до відшкодування розмір моральної шкоди по 3000 грн. суд вважає надмірним та, з урахуванням того, що на цей час не існує якогось сталого алгоритму визначення розміру моральної шкоди, але виходячи з характеру правопорушення і його наслідків для позивачів, тривалість їх страждань і переживань, беззаперечної зміни укладу життя, оцінивши усі чинники завданої моральної шкоди, виходячи із морально-правових імперативів справедливості, розумності й добросовісності суд приходить до висновку, що з відповідача ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід стягнути по 1000 грн. (кожній) у якості відшкодування моральної шкоди.
Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Згідно з ч.ч. 6, 7 ст. 139 ЦПК України, розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.
Вирішуючи питання щодо стягнення з відповідача на користь позивача ОСОБА_1 суми коштів за оцінку майнового матеріального збитку у розмірі 1000 грн., що документально підтверджена актом виконання послуг з оцінки майна згідно договору № 21/08-2020 від 21.08.2020 (а.с. 31,32), суд виходить з того, що матеріальна шкода позивачам спричинена внаслідок неправильних (винних) дій відповідача. А тому, відповідно до ч. 9 ст. 141 ЦПК України суд повністю покладає зазначені витрати на відповідача.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір у разі задоволення позову покладається на відповідача.
Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що позов задоволено частково та при зверненні до суду позивачами було сплачено судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп., що підтверджується відповідною квитанцією, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача ОСОБА_1 суму сплаченого нею судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у сумі 711,06 грн.
В частині вимог про стягнення витрат на правову допомогу суд зазначає наступне.
За приписами статті 133 ЦПК України, витрати на професійну правничу допомогу відносяться до судових витрат. Відповідно до ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
При стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені.
Позивачами надані неналежні докази на підтвердження понесення витрат на правову допомогу, зокрема копія квитанції від 07.10.2020 (а.с. 108), а тому суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленої вимоги щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу.
Керуючись ст. ст. 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиттям квартири задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в розмірі 9067 гривень 00 копійок, витрати на обстеження та складання акту обстеження від 14.08.2020 ТОВ «Місто для людей Запоріжжя» 800 грн., витрати на проведення ЗТБ «Гілея» незалежної оцінки 1000 грн.
Стягнути з ОСОБА_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в розмірі 9067 гривень 00 копійок.
Стягнути з ОСОБА_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 моральну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в розмірі 1000 гривень 00 копійок.
Стягнути з ОСОБА_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 моральну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в розмірі 1000 гривень 00 копійок.
Стягнути з ОСОБА_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 судовий збір в сумі 711 гривень 06 копійок.
В іншій частині позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду.
У відповідності до п.п. 15.5 п.п. 15 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Суддя О.С. Яцун