Провадження № 2/201/1085/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2021 року Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Батманової В.В.,

за участю секретаря Дейнега А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Першої дніпровської державної нотаріальної контори, Дніпровської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

18 грудня 2020 року до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Першої дніпровської державної нотаріальної контори, третя особа Дніпровська міська рада про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В своєму позові ОСОБА_1 обґрунтовувала вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 . Оскільки її мати змінювала прізвище, позивачем було встановлено факт родинних відносив рішенням суду від 09.11.2020. У зв`язку з значними душевними хвилюваннями після смерті матері та карантинними заходами позивач не встигла звернутись до Першої дніпровської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. У зв`язку з викладеним просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини строком на 30 днів після набрання рішенням законної сили.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 08 лютого 2021 року залучено до участі в справі Дніпровську міську раду в якості співвідповідача.

Позивач надала до суду заяву в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі просила розглянути справу без її участі.

Представник Першої дніпровської державної нотаріальної контори надав матеріли спадкової справи ОСОБА_2 та заяву в якій просив в подальшому розглядати справу без участі представника.

Інші сторони в судове засідання не з`явились про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_1 , актовий запис №1590 (а.с. № 10).

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 09.11.2020 встановлено факт, що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 є рідною матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. № 14-16).

Позивач є єдиним спадкоємцем майна померлої ОСОБА_2 .

Відповідно до положень статті 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Постановою від 23.07.2020 року державного нотаріуса Першої дніпровської державної нотаріальної контори позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що позивач у встановлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подавав (а.с. № 12-13).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1268, ч. 2 ст. 1269 та ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

При цьому, за ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно вимог ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Статтями 4 ЦК України визначено право звернення до суду за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, а також для вжиття передбачених цим Кодексом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

За приписами статті 5 ЦК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону..

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Суд встановив, що строк для прийняття спадщини за законом пропущений ОСОБА_1 , з поважних причин, а тому суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк терміном в тридцять календарних днів для подання відповідної заяви про прийняття спадщини, з дня набрання цього рішення законної сили.

На підставі, ст.ст. 1270-1272 ЦК України, ст. ст.13, 81, 258, 258, 265, 268 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Першої дніпровської державної нотаріальної контори, Дніпровської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в тридцять календарних днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Батманова