Справа № 309/2047/20
Провадження № 2/309/1268/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 березня 2021 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Сідей Я.Я.

з участю секретаря судового засідання: Орос Г.Ю.

позивача: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Хуст цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1

до

ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Наталія Павлівна

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з уточненим позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба ОСОБА_3 , яка на день своєї смерті була зареєстрована та проживала в м. Хуст Закарпатської області. 29.04.2020 р. позивач отримав повідомлення від приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Рошинець Н.П., в якому зазначено, що на його ім`я ОСОБА_3 складено заповіт від 11.03.2002 року № 742. У травні місяці 2020 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Рошинець Н.П. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , однак отримав лист-роз`яснення про те, що ним пропущений шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, а тому не може оформити свідоцтво про право на спадщину на своє ім`я. Причиною пропуску строку, встановленого ст. 1272 ЦК України стало те, що позивач не знав, що спадкодавець ОСОБА_3 склала заповіт на його ім`я і лише при отриманні повідомлення від приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу 29.04.2020 р. йому стало відомо, що він є спадкоємцем ОСОБА_3 .. Просить визначити йому додатковий строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судовому засіданні в режимі відеоконференції позивач ОСОБА_1 уточнені позовні вимоги підтримав повністю з підстав, викладених у позові та просив їх задоволити.

Відповідач ОСОБА_2 , його представник - адвокат Ільницький С.М. в судове засідання не з`явилися. Адвокат Ільницький С.М. подав до суду заяву про проведення судового розгляду без їх участі. Поданий відзив на позов підтримує повністю, просить суд відмовити у задоволенні позову. Відповідно до відзиву, відповідач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла та похована в м. Хуст. Позивач, так як не проживав разом з померлою ОСОБА_3 повинен був у строк до 16.09.2005 р. подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини, проте таку не подав. В подальшому протягом 15 років позивач так і не звернувся до суду з позовом про продовження строку для прийняття спадщини, а відтак спадщину так і не прийняв. Спадщину за померлою ОСОБА_3 прийняла її донька ОСОБА_4 , яка проживала на момент смерті зі ОСОБА_3 та онуком ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , яка в свою чергу проживала на момент смерті зі своїм сином ОСОБА_2 , який є спадкоємцем першої черги за ОСОБА_4 , як її син. Позивач, як на підставу своїх вимог, вказує про необізнаність щодо існування заповіту, проте останній достовірно знав як про смерть ОСОБА_3 , що стверджується копією повторно отриманого ним свідоцтва про смерть останньої від 29.04.2020 р., а також про існування заповіту на його ім`я, так як з листа приватного нотаріуса Рошинець Н.П. від 05.11.21020 р. вбачається, що ОСОБА_1 надіслав нотаріусу заяву про прийняття спадщини до якої долучив копію заповіту ОСОБА_3 .. Відповідно до п. 4.1 глави 22 порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України спадкоємці за заповітом можуть отримати у нотаріуса лише дублікат заповіту. Копія заповіту, яку надіслав ОСОБА_1 приватному нотаріусу разом із заявою про прийняття спадщини, походить з оригіналу, а не дублікату. Дані обставини свідчать про обізнаність позивача про існування заповіту на його ім`я. За наведених підстав позов ОСОБА_1 є необґрунтованим.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Н.П. в судове засідання не з`явилася. Надала до суду лист, у якому просить провести розгляд справи без її участі. Питання щодо заявлених позовних вимог залишає на розсуд суду.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 Цивільного Кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка була зареєстрована та проживала до дня смерті разом з донькою ОСОБА_4 та онуком ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 . /а.с. 7, 24/.

11.03.2002 року ОСОБА_3 склала заповіт, згідно якого все своє майно заповіла ОСОБА_1 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку, розташованого в АДРЕСА_1 .

З листа приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Рошинець Н.П. № 133/01-16 від 01.10.2020 р. вбачається, що спадкоємець за заповітом ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини, а всі запити і повідомлення відносно заповіту було зроблено у межах іншої спадкової справи, а саме спадкової справи заведеної за померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 - донькою ОСОБА_3 , яка прийняла спадщину за законом, але не оформила своїх спадкових прав. До заяви про прийняття спадщини, яка зареєстрована нотаріусом 17.06.2020 року, ОСОБА_1 долучив копію заповіту ОСОБА_3 від 11.03.2002 року /а.с. 42-45/.

Згідно п. 4.1 Глави 22 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5 - Дублікат заповіту може бути виданий вказаним у заповіті спадкоємцям, виконавцю заповіту після подачі ними свідоцтва про смерть заповідача. У разі смерті спадкоємців, які були вказані в заповіті, дублікат може бути виданий їх спадкоємцям після подачі ними свідоцтва про смерть заповідача і померлого спадкоємця.

З оглянутої в судовому засіданні копії заповіту ОСОБА_3 від 11.03.2002 року, долученої ОСОБА_1 до заяви про прийняття спадщини вбачається, що копія заповіту походить від оригіналу, а не дублікату. /а.с. 45/.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою статті 1269 ЦК України, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України,за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»).

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність про існування спадщини позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічний правовий висновок зроблено у постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 та постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 351/2403/17.

Позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з позовними вимогами про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, поважними причинами пропуску строку зазначив необізнаність у складеному 11 березня 2002 року на його ім`я ОСОБА_3 заповіту.

На думку суду, наведені ОСОБА_1 причини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

З огляду на викладене, суд вважає необхідним в задоволенні позову відмовити.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 229, 263-265 ЦПК України та ст. 1272 ЦК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Наталія Павлівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду на протязі 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через суд першої інстанції.

Суддя Хустського

районного суду: Сідей Я.Я.