Провадження №: 2/755/148/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" березня 2021 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва, в залі суду, заяву про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

08 жовтня 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва (головуючий у справі - суддя Астахова О.О.) ухвалено заочне рішення про задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя:

- визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частини земельної ділянки загальною площею 0, 0350 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004;

-визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частини об`єкта незавершеного будівництва - садовий будинок, що розташований на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004.

-Визнати ОСОБА_2 право власності на Ѕ частини земельної ділянки загальною площею 0, 0350 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004;

-визнати за ОСОБА_2 право власності на Ѕ об`єкта незавершеного будівництва - садовий будинок, що розташований на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004.

Стягнути з ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору у розмірі 4 800 грн.

05 січня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про поновлення відповідачу ОСОБА_2 строку для подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року.

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, - задоволено.

Заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, - скасовано.

Розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження та призначено до підготовчого судового засідання.

Відповідно до ст. 189 Цивільного процесуального кодексу України завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

26 березня 2021 року представник відповідача - адвокат Іванова Н.С. в підготовчому судовому засіданні заявила клопотання про залишення позову без розгляду, у зв`язку з повторної неявкою позивача в судове засідання.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Оцінивши наведені представником відповідача підстави для залишення позову без розгляду, суд приходить до наступного.

Процесуальний порядок провадження в цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних правовідносин та їх гарантій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом. ( п.п.4 п.5 ст.12 Цивільного процесуального кодексу України)

Згідно ч.1 ст.13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до п.3 ч.1 ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно п.1 ч.2 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України, позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Меншаков проти України» №377/02 п.52 рішення від 08.04.2010, суд повторює, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Таким чином, він втілює в собі «право на суд», яке, згідно з практикою Суду, включає в себе не тільки право ініціювати провадження, але й право розраховувати на «розгляд» спору судом.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

За містом положень п.3 ч.1 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише при розгляді справи по суті за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, а не в підготовчому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника відповідача - адвоката Іванової Н.С. про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, за відсутності установлених законом умов для застосування положень п.3 ч.1 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись статями 12,13, 43, 49, 257, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні заяви представника відповідача - адвоката Іванової Н.С. про залишення позову без розгляду, яка оголошена представником відповідача в судовому засіданні 26 березня 2021 року.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

С у д д я