Роздільнянський районний суд Одеської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/165/21

Номер провадження: 2-о/511/15/21

01 квітня 2021 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Гринчак С. І.,

секретаря судового засідання - Писаревської І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Роздільна Одеської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Роздільнянська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свої вимоги заявник мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її рідна тітка - ОСОБА_2 . Окрім неї у ОСОБА_2 рідних не було. За життя ОСОБА_2 заповіту не залишила. Після її смерті відкрилась спадщина у виглядіжитлового будинку та господарських споруд, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки адресою: АДРЕСА_1 . При зверненні до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті рідної тітки, їй було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 в зв`язку з підтвердженням родинних відносин зі спадкодавцем та рекомендовано звернутися до суду.Це стало приводом для звернення до суду. Встановлення даного факту необхідно заявнику для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_2 в нотаріальній конторі. Посилаючись на дані обставини, просила суд встановити той факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 08.02.2021 року відкрито провадження по справі в порядку окремого провадження.

Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 04.03.2021 року витребувано у приватного нотаріуса Патраманської Л.М. Роздільнянського нотаріального округу Одеської області належним чином завірену копію спадкової справи № 40/20, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання представник заявника - адвокат Панчошенко О.В., який діяв на підставі ордер серії ОД № 223443 від 02.02.2021 року, в судове засідання не з`явився, надавши суду заяву, в якій вимоги ОСОБА_1 підтримав у повному обсязі та просив справу розглядати у його відсутність. ( а.с.118)

Заінтересована особа - Роздільнянська міська рада Одеської області про час та місце слухання по справі були сповіщені належним чином, однак в судове засідання не з`явилися, надали суду заяву в якій просили справу розглядати у відсутність їх представника. (а.с.119)

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3 ст. 211 ЦПК України, судом, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд дослідивши обставини справи, оцінивши надані докази, дійшов висновку про можливість задоволення заявлених вимог, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи на підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Встановлення юридичних фактів у порядку окремого провадження сприяє реалізації конституційних прав громадян. Умовами, за наявності яких можливим є звернення до суду для встановлення фактів, що мають юридичне значення є те, що згідно із законом ці факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд вправі встановити факт родинних відносин між фізичними особами.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження заявника - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в графі батько зазначено - ОСОБА_4 , мати зазначена - ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження, серії НОМЕР_1 , виданого повторно Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юмстиції ( м. Одеса) 08.07.2020 року, на підставі актового запису № 163 ( а.с.30).

В подальшому, заявник уклала шлюб з ОСОБА_6 , змінивши прізвище на ОСОБА_1 , який 15.09.1992 року був розірваний, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу, серії НОМЕР_2 , виданого 15.09.1992 року Роздільнянським відділом РАГС. ( а.с. 31)

Крім того, 25.11.2000 року заявник уклала шлюб з ОСОБА_8 , змінивши прізвище - ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , виданого 25.11.2000 року Лиманською селищною радою Роздільнянського району Одеської області, на підставі актового запису № 48. ( а.с.32)

Також судом встановлено, що батько заявника ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Переска Дрогичинського району Брестської області Республіки Білорусь, в графі батько зазначено - ОСОБА_10 , мати зазначена - ОСОБА_11 , що підтверджується копію актового запису про народження №5, що надійшла від головного управління юстиції Брестського обласного виконавчого комітету Республіки Білорусь. ( а.с.27-28).

У батька заявника була сестра ОСОБА_2 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , в с. Переска Дрогичинського району Брестської області Республіки Білорусь, в графі батько зазначено - ОСОБА_10 , мати зазначена - ОСОБА_11 , що підтверджується свідоцтвом про народження, серії НОМЕР_4 , виданого Рай бюро РАГС Пінської області 08.04.1953 року.( а.с. 10)

В 1954-1956 роках ОСОБА_2 , вийшла заміж за ОСОБА_13 та змінила своє дівоче прізвище ОСОБА_2 на прізвище чоловіка - ОСОБА_2 , їх шлюб був зареєстрований в бюро РАГС Дрогичинського райвиконкому Брестської області Республіки Білорусь. Однак як свідоцтво про реєстрацію вказано шлюбу, відповідний актовий запис так і актовий запис про це розлучення були втрачені.

Відповідно до інформації, що надійшла від Головного управління юстиції Брестського обласного виконавчого комітету Республіки Білорусь, актова запис про шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_13 відсутня. ( а.с.14-15)

Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 0 від 08.07.2020 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 26.03.1993 року уклала шлюб з ОСОБА_18 , змінивши прізвище на ОСОБА_2 . ( а.с.16)

ІНФОРМАЦІЯ_7 помер батько заявника - ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 , виданого 27.03.1994 року Лиманською сільською радою Роздільнянського району Одеської області, на підставі актового запису № 26.( а.с.29)

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 , виданого 05.02.2020 року Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Одеса), на підставі актового запису № 93.( а.с.24)

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належне її майно, а саме:

-житловий будинок АДРЕСА_1 , який в цілому складається з житлового будинку, позначеного на плані літерою «А», загальною площею 80,90кв.м., житловою25,40 кв.м.; «Б»- сарай, «б» - підвал; «В»- вбиральня; «Г» - душ; «Д» - сарай; «Є» - сарай; «Ж»-навіс; І -цистерна, що підтверджується свідоцтвом про право власності серії НОМЕР_7 , видане 15 вересня 2008 року Роздільнянською міською радою;

- земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 ; кадастровий номер 0:02:018:0090, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що підтверджується свідоцтвом про право власності серії НОМЕР_8 , від 29.04.2014 року.

Спадкуванням згідно ст.1216 ЦК України є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Ст.1217 ЦК України передбачає, що спадкування здійснюється за законом або за заповітом.

За життя ОСОБА_2 заповіту на склала, тому має місце спадкування за законом.

У встановленому порядку заявник звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті рідної тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 до приватного нотаріуса Патраманської Л.М. Роздільнянського районного нотаріального округу в Одеській області, але їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю документів підтверджуючі родинні відносини зі спадкодавцем та рекомендовано звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин зі спадкодавцем. (а.с.33).

При огляді копії спадкової справи №40/2020 щодо майна померлої ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ( а.с. 59-109), встановлено, що при житті ОСОБА_2 склала заповіти, посвідчених 07.09.2018 року за реєстровим № 1237 та 24.10.2018 року за реєстровим № 1568. ( а.с.91,92). 17.10.2019 року ОСОБА_2 надала приватному нотаріусу Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області заяву про скасування заповіту від 24.10.2018 року, за реєстровим № 1568, справжність підписуна заяві про скасування заповіту нотаріусом засвідчено. ( а.с.93)

Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадкову реєстрі № 57956255 від 17.10.2019 року, у Спадковому реєстрі за заявою приватним нотаріусом Курако К.Л. Роздільнянського районного нотаріального округу в Одеській області, скасовано заповіт 63201258 за реєстровим № 1568. ( а.с. 115-116)

Відповідно до частин 1-3 ст. 1254 ЦК України, заповідач має право у будь - який час скасувати заповіт. Заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним.

Аналіз положень ст. 1254 Цивільного кодексу України дає підстави для висновку про те, що існують дві можливі форми скасування заповідачем раніше складеного заповіту, а саме:

- шляхом складання нового заповіту, який частково або повністю скасовує попередній заповіт;

- шляхом подачі заяви про скасування заповідачем попереднього заповіту.

Відповідно до частини сьомої статті 1254 ЦК України скасування заповіту, внесення до нього змін провадяться у порядку, встановленому цим Кодексом для посвідчення заповіту і підлягають державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.

Тобто, з метою захисту майнових прав та інтересів громадян і юридичних осіб всі заповіти складені та посвідчені, змінені або скасовані в установленому законодавством порядку, підлягають обов?язковій реєстрації в Єдиному реєстрі заповітів та спадкових справ у порядку, що встановлений Положенням про Єдиний реєстр заповітів та спадкових справ.

Відповідно до частин першої, другої статті 57 Закону України «Про нотаріат» нотаріус, завідуючий державним нотаріальним архівом, посадова особа органу місцевого самоврядування при одержанні заяви про скасування чи зміну заповіту, який скасовує чи змінює раніше складений заповіт, роблять про це відмітку на примірнику заповіту, що зберігається в державній нотаріальній конторі, у приватного нотаріуса, в державному нотаріальному архіві чи у виконавчому комітеті сільської, селищної, міської Ради народних депутатів, та в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій і забезпечують державну реєстрацію нового заповіту, змін до заповіту, скасування заповіту у Спадковому реєстрі відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України. Справжність підпису на заяві про скасування чи зміну заповіту повинна бути нотаріально засвідченою.

Так, складений 24.10.2018 р. заповіт ОСОБА_2 , який посвідчений приватним нотаріусом Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області Курако К.Л.. та зареєстрований в реєстрі за №1568 скасовано заповідачем.

Факт того, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підтверджено письмовими поясненнями свідків: ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_8 та ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , яким достовірно відомо, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .( а.с.52-58)

Суд визнає покази свідка достовірними і приймає їх в якості доказів, оскільки свідкам достовірно відомо, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З урахуванням наведеного, у суду немає підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідком. Дані про його заінтересованість в результаті розгляду справи - відсутні, його показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим зібраним у справі доказам.

Оскільки заявник звернувся до суду з заявою для захисту своїх прав на одержання свідоцтва про право на спадщину після смерті своєї матері, це питання вирішити неможливо із-за смерті матері заявника, з матеріалів справи не вбачається, що встановлення факту за даною заявою пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, тому суд дійшов висновку, що заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню з метою захисту цивільного права заявника щодо визнання родинних відносин між ним та його рідною матір`ю.

На підставі викладеного, суд вважає достовірно встановленим факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.19,81,247, 259,263-265,293,294, п.1ч.1ст.315, 319 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Роздільнянська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення, - задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Одеського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення, а у випадку оголошення вступної та резолютивної частини протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення через Роздільнянський районний суд Одеської області відповідно до п.15.5 . Перехідних положень ЦПК України.

Суддя С. І. Гринчак