Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа №711/6201/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2021 року м.Черкаси

Придніпровський районний суд міста Черкаси у складі:

головуючого судді Позарецької С.М.

при секретарі Осадчій А.Ю.,

за участю представника

заявника за довіреністю Сергатого С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Придніпровського районного суду міста Черкаси заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду від 27.10.2017р. по справі №711/6201/17, -

в с т а н о в и в :

Заявник ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду від 27.10.2017р. по справі №711/6201/17. Зазначено, що рішенням Придніпровського райсуду м. Черкаси від 27.10.2017р. відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні позову до ГБК «Сирена» про зобов`язання відкрити банківський рахунок та надати членам кооперативу для публічного доступу інформацію про його реквізити. Вказане судове рішення набрало законної сили 21.12.2017р.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 17.09.2020р. у справі №712/7675/28 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.205-1 КК України встановлені обставини підроблення та подання державному реєстратору неправдивих відомостей щодо уповноваженої особи ГБК «Сирена».

Заявник вказує, що з огляду на результати досудового розслідування кримінального провадження №0008551, не відповідають нормам ЦПК України щодо належності, допустимості та достовірності доказів, в тому числі поданих з порушенням вимог ст. 58 ЦПК особою без належних повноважень, клопотання, заперечення, довіреність. Порушення норм матеріального та процесуального права у сукупності з поданими фальшивими письмовими доказами призвели до ухвалення незаконного рішення у справі №711/6201/17.

Рішенням загальних зборів ГБК «Сирена» від 04.10.2020р. утворена інвентаризаційна комісія щодо збору та систематизації наявної бухгалтерської, кадрової, протокольної, статутної та господарської документації.

10.10.2020р. на виконання рішення інвентаризаційної комісії ГБК «Сирена» від 08.10.2020р. за протоколом №1/20 здійснено виїмку та опис наявних документів у сейфі контори на другому поверсі прохідної ГБК «Сирена». В межах проведеної інвентаризації вилучено книгу протоколів зборів та протоколів засідання правління ГБК, початок ведення якої датований 25.06.2015р. Протокол №1 загальних зборів уповноважених членів ГБК від 07.02.2015р. не є складовою частиною вищевказаної книги протоколів. При цьому, суду одночасно подано копію протоколу засідання правління ГБК від 29.05.2014р. за №23, який внесений до прошитої книги протоколів на сторінках №49-50 загальною кількістю у 96 аркушів. Не відповідає стандартам оформлення протокольних рішень в ГБК протокол від 07.02.2015р. №1. За наслідками інвентаризації протокольно-статутної документації кооперативу книга протоколів за період до 25.06.2015р. не виявлена. Одночасно інвентаризаційною комісією виявлені документи за підписом ОСОБА_3 щодо втрати документів ГБК, зокрема книги бухгалтерської звітності, що підтверджується листом-повідомленням від 20.11.2017р. б/н ГУ ДФС у Черкаській області, а також висновком про результати перевірки Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області за заявою від 17.11.2017р. Системність умисних дій ОСОБА_3 за результатами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0008551 за одночасних фактів службового підроблення, розслідування за якими проводяться в межах кримінального провадження №000011 та періодичних втрат документів кооперативу вказує на наявність умислу в діях ОСОБА_3 під час розгляду судової справи №711/6201/17, наслідками яких є введення в оману суду та ухвалення незаконного рішення.

Вважає, що не відповідають фактичним обставинам справи висновки суду про наявний кворум зборів за протоколом від 07.02.2015р. за №1, враховуючи зміст ухвали Черкаського апеляційного суду від 17.09.2020р.

У заяві зазначено, що за наслідками інвентаризації протокольно-статутної документації кооперативу документального підтвердження щодо обрання уповноважених з подальшим оформленням їх довірчих функцій не виявлено. З огляду на висновки слідства в кримінальному провадженні № 0008551 відмова головуючого судді у справі №711/6201/17 у задоволенні клопотання позивача від 15.09.2017р. (витребування у відповідача протоколу загальних зборів членів ГБК та протоколу реєстрації учасників загальних зборів щодо обрання правління кооперативу та голови правління, якими встановлені повноваження органів управління на період розгляду справи) є безпідставною та завідомо упередженою.

Не відповідають фактичним обставинам справи висновки суду про дотримання кооперативом вимог Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затверджених постановою правління НБУ від 15.12.2004р. за №637, в частині оформлення та видачі прибуткових касових ордерів. Так, наказом начальника ГУ ДФС у Черкаській області Криштопи М.В. від 13.11.2017р. за №1871 призначено проведення фактичної перевірки ГБК, в т.ч. з питань дотримання порядку регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахунків операцій, ведення касових операцій. Відповідно до висновків акта перевірки ГУ ДФС у Черкаській області від 18.05.2018р. касова книга та журнали прибуткових та видаткових касових ордерів за період діяльності з 15.11.2014р. по 17.11.2017р. у ГБК «Сирена» відсутні, а представник платника податків ОСОБА_3 у зауваженнях до акта перевірки зазначив: «..порушення мали місце, до перевіряющих зауважень не маю…».

Посилаючись на ст. 424, п.1 ч.2 ст. 423 ЦПК, заявник вказує, що адати суду відомості за вказаними обставинами до ухвалення рішення по суті позивач не міг в силу затягування відповідачем строку проведення фактичної перевірки (введення в оману контролюючий орган щодо втрати бухгалтерської документації), а в подальшому через неодноразові відмови податкових органів у ознайомленні з актами перевірок. Крім того, вказує, що ОСОБА_3 систематично відмовляв членам кооперативу у доступі до відомостей за актами перевірки, посилаючись на відсутність претензій з боку ГУ ДФС у Черкаській області. Як учасник інвентаризаційної комісії, доступ до матеріалів перевірки ГУ ДФС у Черкаській області отримав 10.10.2020р. під час виїмки та опису наявних документів у сейфі контори на другому поверсі прохідної ГБК «Сирена».

На підставі викладеного, посилаючись на ст.ст. 423-426 ЦПК України, просить суд, - змінити судове рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27.10.2017р., а саме, зобов`язати голову правління (виконуючого обов`язки голови правління) ГБК «Сирена» відповідно до вимог законодавства України відкрити банківський рахунок та надати членам кооперативу для публічного доступу інформацію про його реквізити.

Ухвалою суду від 03.12.2020р. прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 та відкрито провадження у справі. Крім того, призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

В судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. Про поважність причин неявки не повідомив.

В судовому засіданні представник заявника за довіреністю ОСОБА_4 підтримав заяву та просив її задовольнити, посилаючись на доводи заяви. Зазначив, що доводи ОСОБА_1 підтверджені ухвалою Соснівського райсуду м. Черкаси, висновками фіскальної служби, які під час розгляду справи були наявні, але не були досліджені судом при вирішенні спору, які мають значення для справи. Нововиявленими обставинами є обставини: не взяті до уваги судом доводи про те, що ГБК не мав і не має представників, які б могли прийняти рішення про відкриття чи відмову у відкритті банківського рахунку у кооперативі; судом не було надано оцінку обставинам щодо відсутності кворуму (протокол від 07.02.2015р., який є чернеткою). Цей протокол долучений до справи, але не підписаний; органом досудового розслідування доведено, що уповноважені особи відсутні, а тому збори не мали права приймати рішення ні в 2015р., ні в 2017р.; органи фіскальної служби в 2018р. спростувати доводи рішення суду першої інстанції про те, що належним чином вівся обіг готівки в кооперативі, а це впливає на судове рішення. Такими даними ОСОБА_1 не володів на час вирішення спору. Крім того, зазначив, що судові витрати та докази щодо компенсації судових витрат будуть надані протягом 5-ти днів з дня винесення рішення по справі.

В судове засідання представник ГБК «Сирена» не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. Представник за довіреністю Деркач О.А. надав заяву про те, що ГБК «Сирена» не заперечує проти задоволення позову ОСОБА_1 , враховуючи норми ст. 206 ЦПК України.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд вважає, що заява не підлягає до задоволення за таких підстав:

як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27.10.2017р. (справа №711/6201/17) відмовлено позивачу ОСОБА_1 у задоволенні позову до відповідача ГБК «Сирена» про зобов`язання відкрити банківський рахунок та надати інформацію про його реквізити.

Постановою апеляційного суду Черкаської області від 21.12.2017р. вказане судове рішення залишене без змін.

Постановою Верховного Суду від 31.10.2018р. рішення суду від 27.10.2017р. та постанова суду від 21.12.2017р. залишені без змін.

Слід зазначити, що спір між сторонами вирішено судом із з`ясуванням обставин про те, що 29.05.2014р. на засіданні правління ГБК «Сирена» заслухано голову кооперативу ОСОБА_3 щодо вирішення питання про відкриття кооперативом банківського рахунку та одноголосно прийнято рішення - рахунок в банку не відкривати і винести таке питання на загальні збори кооперативу. Рішення оформлено протоколом засідання правління ГБК «Сирена» від 29.05.2014р. №23. Відповідно до протоколу загальних зборів уповноважених членів ГБК «Сирена» від 07.02.2015р. №1 на зборах розглянуто пропозицію відкрити ГБК «Сирена» рахунок в банку. Результати голосування за вказану пропозицію наступні: «за» - 1, «проти» - 83.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 17.09.2020р. (справа №712/7675) ухвалу Соснівського райсуду м. Черкаси від 29.07.2020р., якою звільнено від кримінальної відповідальності за ч.1 ст. 205-1 КК України (внесення в документи, які відповідно до закону подаються для проведення державної реєстрації юридичної особи завідомо неправдивих відомостей, а також умисне подання для проведення такої реєстрації документів, які містять завідомо неправдиві відомості) ОСОБА_3 , - залишено без змін.

При цьому, обставинами вчиненого кримінального правопорушення ОСОБА_3 за ч.1 ст.205-1 КК України є інші і стосувалися вони документів 25.02.2017 року.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Нововиявлені обставини це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

При цьому, неподання стороною або особою, яка бере участь у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду в прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених п.1 ч.2 ст.423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у рішенні, що переглядається.

Судове рішення не може переглядатись у зв`язку з нововиявленими обставинами, якщо обставини, передбачені ч.2 ст.423 ЦПК України, відсутні, а є підстави для перегляду рішення в апеляційному чи касаційному порядку або Верховним Судом.

При вирішенні питання про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених ч.2 ст.423 ЦПК України підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, та дотримання заявником умов, що містяться у ст.ст. 424-426 ЦПК України.

Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

До таких висновків прийшов Верховний Суд у постанові від 21.02.2018 (справа № 454/3003/14-ц), у постанові від 29.08.2018 (справа №552/137/15-ц).

Крім того, надаючи оцінку доводам заявника, суд звертає увагу, що відповідно до положень ч.4 ст.423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи, а також докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Системний аналіз змісту зазначених норм закону свідчить, що необхідними ознаками існування нововиявлених обставин, як підстави для перегляду рішення суду, є одночасна наявність трьох умов: 1) їх існування на час розгляду справи; 2) ці обставини не були та не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; 3) істотність даних обставин для розгляду справи, тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте.

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. При цьому потрібно чітко розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту), оскільки не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу нові документи, які за своєю правовою природою є саме новими доказами.

Таким чином, і з огляду на вищевикладене не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були подані сторонами, оскільки до нововиявлених обставин можуть бути віднесені матеріально-правові факти, що були наявні на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомими заявнику, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін або які мають значення для правильного вирішення спору.

Статтею дев`ятою Конституції України визначено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

На розширення цього положення Основного Закону в статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України», заява № 32053/13. Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом першим статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто, принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

У цьому контексті також слід звернути увагу на практику Європейського Суду з прав людини, який у п.42 рішення від 09.06.2011р. по справі «Желтяков проти України» (заява № 4994/04) вказує, що "право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, інтер аліа (inter alia), вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (див. рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії», №28342/95, п.61, ECHR1999-VII)".

Більше того, як зазначив Європейський суд з прав людини - повага до принципу верховенства права та поняття справедливого судового розгляду вимагає, щоб усі підстави застосування зворотної сили закону аналізувалися з особливою пильністю (справа «Зелінський і Прадель та Гонсалес і інші проти Франції», рішення від 28.10.1999, заява №591).

У той же час Європейський Суд з прав людини у справі «Правєдная проти Росії» (заява № 69529/01, рішення від 18.11.2004, пп. 27-28) та у справі «Попов проти Молдови» № 2 (заява № 19960/04, рішення від 06.12.2005, п. 46) зауважив, що процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний для учасників справи, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

За результатами розгляду заяви ОСОБА_1 , суд вважає, що ухвалою Соснівського райсуду м.Черкаси від 29.07.2020р., ухвалою Черкаського апеляційного суду від 17.09.2020р. та документами органів податкової служби, що надані до суду, не встановлено обставин, які є нововиявленими і, які б давали підстави для перегляду судового рішення. На думку суду, позиція заявника, фактично, зводиться до переоцінки тих доказів, які вже були предметом дослідження під час вирішення спору судом першої інстанції та перевірки судами апеляційної та касаційної інстанцій.

Таким чином, обставини, на які посилається ОСОБА_1 у своїй заяві про перегляд судового рішення від 27.10.2017 за нововиявленими обставинами, не є нововиявленими у розумінні п.1 ч.2 ст.423 ЦПК України, а тому підстав для її задоволення суд не вбачає. Крім того, слід зазначити, що Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata остаточності рішень суду. Цей принцип визначає, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 259, 260, 423 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду від 27.10.2017р. по справі №711/6201/17, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення через суд першої інстанції, шляхом подання апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 22.03.2021р.

Головуючий: С. М. Позарецька