УХВАЛА

25 березня 2021 року м. Мукачево Справа №303/5427/20 2/303/106/21

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в складі: головуючого - судді Кость В.В.

секретар судового засідання Немеш Г.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Мукачево матеріали цивільної справи

за позовом ОСОБА_1

до відповідачів: (1) ОСОБА_2 ;

(2) Кольчинської селищної ради

про визнання недійсним, скасування рішення та скасування державної реєстрації на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

В межах підготовчого розгляду справи сторонами подано ряд заяв, клопотань, зокрема:

- заява представника позивача про збільшення розміру позовних вимог від 1 березня 2021 року;

- клопотання відповідача про витребування доказів від 1 березня 2021 року;

- клопотання відповідача про призначення судової земельно-технічної експертизи від 1 березня 2021 року.

В підготовче судове засідання позивач та його представник не з`явилися, натомість від представника позивача надійшло клопотання про проведення підготовчого судового засідання у їх відсутності, заяву про збільшення позовних вимог просить прийняти до розгляду, проти призначення експертизи не заперечує, однак з проведенням такої в іншій експертній установі, клопотання про витребування доказів просить залишити без задоволення.

Відповідач в підготовче судове засідання не з`явилася, подала заяву про проведення підготовчого судового засідання у її відсутності, просить задоволити клопотання про витребування доказів, призначення експертизи, у прийнятті збільшених позовних вимог просить відмовити.

Дослідивши подані по справі заяви, клопотання, доказові матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Вирішуючи питання щодо можливості прийняття заяви представника позивача про збільшення позовних вимог суд виходить з такого.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 Цивільного процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

По відношенню до переданої на розгляду суду заяви слід зазначити, що позов у цивільному процесі - це письмово оформлена та адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

Позов у процесуальному сенсі складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

В свою чергу, підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19, від 09.07.2020 у справі №922/404/19).

Як встановлено судом, за змістом позовної заяви в первинній редакції, позивач просив суд визнати недійсним та скасувати рішення Кольчинської сільської ради і скасувати державну реєстрацію на земельну ділянку.

Після збільшення позовних вимог позивач доповнив позов «вимогою» про стягнення з відповідача витрат зі сплати судового збору, витрат на правову допомогу та витрат за проведення експертних досліджень.

Фактичний аналіз змісту поданої заяви про збільшення позовних вимог від 01.03.2021 свідчить про те, що представником позивача подано саме заяву про розподіл судових витрат за результатами судового вирішення справи, а не про заяву про збільшення позовних вимог.

По відношенню до цієї заяви слід зазначити, що питання про розподіл судових витрат суд вирішує в порядку, який регламентований Главою 8 Цивільного процесуального кодексу України, а не Главою 4 названого Кодексу.

Щодо клопотання відповідача про витребування доказів, суд виходить з того, що згідно з п. 4 частини п`ятої статті 12 Цивільного процесуального кодексу суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Відповідно до частини другої статті 84 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до частини першої ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Таким чином, з метою з`ясування всіх обставин справи, у контексті з правовими приписами пункту 4 частини п`ятої ст. 12, ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України, суд приходить до висновку про задоволення клопотань про витребування доказів та доцільність витребування інформації, яка стосується предмету доказування за позовом.

Розглянувши клопотання про призначення земельно-технічної експертизи суд керується наступними нормами права.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Основними завданнями земельно-технічної експертизи є визначення визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, промірів тощо); визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації; визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки; визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування); визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту (Глава 6 розділ ІІ Наказу МЮУ «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» від 8 жовтня 1998 року за № 53/5, із змінами та доповненнями (далі - Наказ).

Відповідно до статті 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з частиною першою статті 104 Цивільного процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Зміст позовних вимог та наявні у матеріалах справи фактичні дані дають суду підстави для висновку про доцільність призначення по справі експертного дослідження, з метою вирішення спірних питань щодо земельної ділянки, оскільки для правильного та об`єктивного вирішення заявлених позивачем вимог необхідно дослідити, поряд з іншими доказами, висновок експерта стосовно цього питання.

Згідно з п. 5 частини першої ст. 252 Цивільного процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у разі призначення судом експертизи.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 49, 76, 81, 83, 84, 103-104, 193, 197, 252, 259, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника позивача про прийняття збільшених позовних вимог від 1 березня 2021 року - відмовити.

2. Клопотання представника позивача про витребування доказів - задоволити.

2.1. Витребувати від приватного нотаріуса МНО Логунової Мирослави Михайлівни (м.Мукачево, пл. Миру, 31-3) завірену копію доручення, виданого у листопаді 2017 року ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) щодо приватизації земельної ділянки (доручення видане на ім`я ОСОБА_3 ) та витяг з Єдиного реєстру про реєстрацію вказаного доручення.

2.2. Витребувати від Мукачівської державної нотаріальної контори (м. Мукачево, вул. Пушкіна, 30) завірену копію доручення, виданого у листопаді 2017 року ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) щодо приватизації земельної ділянки (доручення видане на ім`я ОСОБА_3 ) та витяг з Єдиного реєстру про реєстрацію вказаного доручення

2.3. Витребувані докази подати у строк до 9 квітня 2021 року включно.

2.4. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

3. Клопотання відповідача про призначення земельно-технічної експертизи від 1 березня 2021 року задоволити.

3.1. Призначити по справі земельно-технічну експертизу.

3.2. На вирішення експерта винести такі питання:

3.2.1. Чи має місце перетин між земельною ділянкою, що перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 та земельною ділянкою, що перебуває у власності ОСОБА_2 , площею 0,2500 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер: :11:102:0095, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)? Якщо так, то якою є площа перетину?

3.2.2. Чи накладається земельна ділянка, що перебуває у ОСОБА_2 , площею 0,2500 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер: :11:102:0095, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) на земельну ділянку, що перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 ? Якщо так, то де саме?

3.3. Проведення експертизи доручити судовим експертам Закарпатського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (88000 м. Ужгород, вул. Ш.Петефі, 14, електронна пошта: ).

4. Судові витрати за проведення експертизи покласти на відповідача - ОСОБА_2 .

5. Цією ухвалою суд попереджує експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за ухилення від проведення експертизи та подання завідомо неправдивого висновку.

6. На час проведення експертизи провадження в справі зупинити.

7. Ухвала суду в частині призначення експертизи може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В.Кость