ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 березня 2021 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулова Н.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: державний нотаріус одинадцятої Київської державної нотаріальної контори Тютюн Інна Миколаївна про усунення від права на спадкування та визнання права на спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2021 року позивачі звернутися до Солом`янського районного суду м. Києва із вищевказаним позовом.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києві від 12 лютого 2021 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд за підсудністю до Фастівського міськрайонного суду Київської області.

Згідно положень ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Так, статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно до ч. 2, 3 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконним рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 ЦК України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя перевіряє чи подана позовна заява з додержанням норм чинного законодавства, а саме статей 175-177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмету спору та їх обґрунтування.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Проте, у позовній заяві, позивачами не зазначено ціну позову.

Відповідно до п. 4 та п. 5 ч 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивачі просять суд: усунути від права на спадкування ОСОБА_3 на спадкове майно, а саме: земельну ділянку площею 0,7768 га, кадастровий номер :01:003:0093, що знаходиться за адресою: Київська область, Фастівський район, Триліська сільська рада; Ѕ частину житлового будинку, загальною площею 62,0 кв.м., житловою 36,0 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; 1/3 житлового будинку, загальною площею 56,5 кв.м., житловою 41,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; транспортний засіб марки ВАЗ модель 210994, 2008 року випуску, номер шасі НОМЕР_1 , номерний знак НОМЕР_2 , колір чорний. Визнати право на спадкування за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на вищевказане спадкове майно.

Проте, обґрунтовуючи свої позовні вимоги стороною позивача в позовній заяві не викладені обставини, якими позивачі обґрунтовують свої вимоги до відповідача, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких звертаються до суду та обґрунтовують свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, з зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог або обставин, які свідчать на підтвердження дійсної неможливості отримання таких доказів, а також на підставі якої правової норми визначається той спосіб захисту прав, який позивачі просять застосувати, тобто, які саме суб`єктивні права позивачів порушені, якими саме діями відповідача з приводу даного предмету спору та з якими правовими наслідками.

В позовній заяві, позивачі зазначають, що вони звернулися до Державного нотаріуса одинадцятої Київської міської державної нотаріальної контори Тютюн І.М. із заявами про відкриття спадкової справи та заявами про прийняття спадщини.

Між тим, як вбачається з матеріалів позовної заяви позивачами не надано доказів звернення до нотаріальної контори з питання оформлення права на спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , та відповідно прийнятого рішення нотаріального органу по вказаних заявах.

Пунктом 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що в позовній заяві зазначається попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Проте, позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивачі понесли і які очікують понести у зв`язку із розглядом даної справи.

Позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Однак, позовна заява не містить підтвердження позивачів, що ними не подано іншого позову (позовів) до ОСОБА_3 з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Закону України «Про державний бюджет» станом на 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2270 грн. 00 коп..

У відповідності до перерахунку до розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, судовий збір за подання позовної заяви не майнового характеру фізичною особою складає 908 грн. 00 коп., але не більше 11350,00 грн., а за подання позовної заяви майнового характеру 1 відсоток від ціни позову.

Так, на підтвердження сплати судового збору, позивачами надано копію Квитанції № 1В14-ЕЕ2М-Н8А3-99Т7 від 05 лютого 2021 року, в якій вказано, що платник ОСОБА_2 перерахував через АТ «Універсал Банк» одержувачу COURT.GOV.UA 926,53 грн..

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, зокрема й з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу (ч. 1, 2 статті 9 та ч. 1 ст. 6 Закону «Про судовий збір»)

Постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 № 22 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі Інструкція), якою встановлено загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків, а також встановлено вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до Інструкції платіжне доручення оформлюється платником за формою згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів. Так, одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу». Реквізит «Призначення платежу» платник заповнює так, щоб надати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення «Призначення платежу».

У платіжному дорученні, який є документом про сплату судового збору, в розділі «Призначення платежу» мають бути зазначені відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 30.03.2018 у справі № 914/1542/17, від 16.01.2019 у справі № 905/1057/18, від 10.05.2018 у справі № 613/372/16-ц, та ухвалах Верховного Суду від 26.03.2018 у справі № 907/892/15, від 16.04.2018 у справі № 922/3137/17, від 20.04.2018 у справі № 910/12031/17, від 21.02.2019 у справі № 910/8880/18.

Між тим, як вбачається із наданої позивачами копії квитанції, з останньої не можливо встановити яка саме позовна заява оплачується судовим збором та на які саме реквізити позивачами було перераховано 926,53 грн..

Більше того, судом через систему документообігу суду Д-3 було перевірено інформацію про підтвердження сплати судового збору від Казначейства, проте відомості за наданою позивачами квитанцією про сплату судового збору відсутні.

Як вбачається із прохальної часини позову позивачами заявлено три самостійні вимоги немайнового характеру, а саме усунення від права на спадкування ОСОБА_3 , визнання права на спадкування за ОСОБА_1 та визнання права на спадкування за ОСОБА_2 ..

У Постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вказано, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті.

У разі об`єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених згідно із статтею 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" за подання позову немайнового характеру.

Таким чином, позивачам необхідно надати підтвердження сплати судового збору у даній справі та зарахування його до Державного бюджету України, за наданою ними Квитанцією № 1В14-ЕЕ2М-Н8А3-99Т7 від 05 лютого 2021 року.

Окрім того, позивачам необхідно сплатити судовий збір у розмірі визначеному станом на день подання позову до суду, ще за дві вимоги немайнового характеру (по 908,00 грн. за кожну), про що надати суду відповідні докази.

Абзацом 2 п.27 Постанови №10 Пленуму ВСС України від 17.10.2014 передбачено, якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху.

Частиною 5 ст. 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 95 ЦПК України).

Між тим, надані позивачами до позовної заяви копії документів, належним чином не завірені.

Більше того, додана до матеріалів справи копія паспорта громадянина України ОСОБА_2 , є нечитабельною.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху , який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: державний нотаріус одинадцятої Київської державної нотаріальної контори Тютюн Інна Миколаївна про усунення від права на спадкування та визнання права на спадкування- залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків терміном 10 (десять) днів з дня отримання останніми копії ухвали.

Роз`яснити позивачам, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.А. Осаулова