Ухвала

25 березня 2021 року

м. Київ

справа № 279/4297/19

провадження № 61-1771ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Калараша А. А., Ткачука О. С., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 01 липня 2020 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 30 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Коростенського державного нотаріального округу Неборачко Ірина Віталіївна, про усунення від права на спадкування,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 . Просила усунути відповідача від права на спадкування за законом після смерті батька, ОСОБА_3 . Свій позов обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , який доводиться їй братом. Померлий за життя був особою з інвалідністю, хворів та потребував постійного стороннього догляду, який йому надавала вона - готувала їжу, прала речі, купувала ліки, виводила на прогулянки, підтримувала морально, організовувала і забезпечувала лікування у лікарні. Натомість його донька ОСОБА_2 батька не відвідувала, за ним не доглядала та йому не допомагала, хоча інформацією про стан батька володіла. Вона неодноразово зверталася до племінниці за допомогою, на що остання повідомляла, що батько її не цікавить. Після смерті брата вона повідомила племінниці про необхідність провести поховання, але у відповідь отримала відмову, тому всі заходи організувала і провела за власний кошт. Після смерті брата відкрилася спадщина на квартиру. Звернувшись до нотаріуса для оформлення спадщини, отримала відмову та дізналася, що із заявою про прийняття спадщини звернулася донька померлого - ОСОБА_2 . Посилаючись на положення частини п`ятої ст.1224 ЦК України, вважає, що ОСОБА_2 має бути усунена від права на спадкування, оскільки за життя ухилялася від надання необхідної допомоги батькові, який перебував у безпорадному стані.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 01 липня 2020 року, залишеним без змін постановою Житомирської області від 01 липня 2020 року, в задоволенні позову відмовлено.

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 01 липня 2020 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 30 грудня 2020 року.

Ухвалою Верховного Суду від 16 лютого 2021 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків касаційної скарги шляхом надання уточненої касаційної скарги та документу про сплату судового збору.

У встановлений судом строк заявником надано матеріали, яких достатньо для вирішення питання щодо відкриття касаційного провадження.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

У касаційній скарзі, обґрунтовуючи неправильність застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, заявник, в аспекті підстав та випадків касаційного оскарження, посилається на те, що:

- суд апеляційної інстанції застосував норми матеріального права (зокрема статтю 1224 ЦК України) без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду: у справі № 727/3905/16-ц (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України);

Касаційна скарга подана в межах строку визначеного статтею 390 ЦПК України та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.

Наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження у справі.

За таких обставин касаційне провадження у зазначеній справі необхідно відкрити.

Керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати із Коростенського міськрайонного суду Житомирської області цивільну справу № 279/4297/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Коростенського державного нотаріального округу Неборачко Ірина Віталіївна, про усунення від права на спадкування.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Петров

А. А. Калараш

О. С. Ткачук