ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/289/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" березня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю

секретаря судового засідання - Долі М.А.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся в Дарницький районний суд м. Києва із позовною заявою до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третьої особи Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якій, з урахуванням поданих збільшень, просив: визнати за ним право власності на 1/2 частину квартири під номером АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом; визнати за ним право власності на 1/2 частину домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , яке складається з житлового будинку, що має загальну площу - 77,2 кв.м., житлову площу - 35, 9 кв.м. та надвірних будівель і споруд: прибудова літ. «а1», «а3», «а4»; веранда літ. «а2»; ганок літ. «а5», «д1», «ж1»; козирок літ. «а6», «г1», «д2», «д4», «ж2», «ж3»; погріб літ. «Б»; сарай літ « Г»; літня кухня літ.« ДІІ»; балкон літ. «д3»; баня літ. «Ж»; літній душ літ. «З»; басейн літ. «О»; хвіртка літ. «N4», «N8»; ворота літ. «N5» ,«N9»;огорожа літ. «N6», «N7», «N10», «N11»; стіна підпірна літ. «N12»; вимощення літ. «N1»; колодязь літ. «К»; каналізаційна яма літ. «Л» та «М»; колонка літ. «Н» у порядку спадкування за законом; стягнути з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 солідарно судовий збір в сумі 10510, 00 грн. та витрати на адвокатську правову допомогу у розмірі 24 000, 00 грн.

Позовна заява обгрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_5 , який до смерті був зареєстрований та проживав у квартирі АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилася спадщина. Спадкоємцями першої черги за законом після його смерті крім позивача - сина померлого, також є дружина спадкодавця - ОСОБА_3 , брат позивача - ОСОБА_4 . Заповіт батько не залишив. Позивач у встановлений строк звернувся до Другої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Із заявами про прийняття спадщини також звернулися відповідачі, однак ОСОБА_4 в подальшому відмовився від належної йому частки спадщини. До складу спадщини увійшо наступне майно: квартира АДРЕСА_1 та домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що складається з житлового будинку літ. "А1", що має загальну площу - 77,2 кв.м., житлову площу - 35, 9 кв.м. та надвірних будівель і споруд: прибудова літ. «а1», «а3», «а4»; веранда літ. «а2»; ганки літ. «а5», «д1», «ж1»; козирок літ. «а6», «г1», «д2», «д4», «ж2», «ж3»; погріб літ. «Б»; сарай літ «Г»; літня кухня літ.« ДІІ»; балкон літ. «д3»; баня літ. «Ж»; літній душ літ. «З»; басейн літ. «О»; хвіртка літ. «N4», «N8»; ворота літ. «N5» ,«N9»; огорожа літ. «N6», «N7», «N10», «N11»; стіна підпірна літ. «N12»; вимощення літ. «N1»; колодязь літ. «К»; каналізаційна яма літ. «Л» та «М»; колонка літ. «Н». У звязку з тим, що ОСОБА_3 не зверталася до нотаріальної контори з відповідною заявою про видачу їй свідоцтва на частку у спільному майні подружжя в порядку статті 60 СК України, тому позивач вважає, що має право на спадкування 1/2 частини всього спадкового майна, яке залишилоя після смерті його батька - ОСОБА_5 . Однак 29.05.2019 державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори ГТУЮ у м. Києві була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно - 1/4 частину вказаної квартири та домоволодіння, у зв"язку з тим, що позивач не надав нотаріусу документи, що посвідчують право власності на нерухоме майно. Оригінали вказаних документів знаходяться у відповідачів, які відмовилися надати їх нотаріусу, через що позивач позбавлений можливості оформити свої спадкові права і змушений звернутися до суду за їх захистом.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 10.07.2020 відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовче засідання, витребувано матеріали спадкової справи та інформацію щодо власника спірної квартири.

06.08.2020 до суду надійшли пояснення третьої особи на позовну заяву, в якому представник просив розглянути спаву на підставі норм чинного законодавства у відсутність представника, копію прийнятого рішення направити на адресу третьої особи.

03.11.2020 до суду поданий відзив ОСОБА_3 , в якому відповідач вказує про те, що посилання позивача, що вона ніби то вчиняє дії спрямовані на порушення прав позивача та відмовляється надати необхідні документи до нотаріальної контори, не підтверджені доказами. Позивач не позбавлений права звернутися за дублікатами правовстановлюючих документів, копії яких є в матеріалах справи. Просила у задоволенні позову відмовити, судові витрати покласти на позивача.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21.01.2021 закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач та його представник заявлені позовні вимоги підтримали, просили суд їх задовольнити, посилаючись на те, що позивач, як одних із двох спадкоємців має право на 1/2 частину спадщини, оскільки відповідач не отримувала свідоцтва на частку майна як спільну сумісну власність подружжя, однак реалізувати своє право на спадкування він немає змоги, оскільки оригіналів правовстановлюючих документів він немає, вони знаходяться у відповідачів.

Відповідачі у судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник відповідача ОСОБА_3 подав до суду клопотання про відкладення судового засідання.

Представник третьої особи також до суду не прибув.

Суд, з урахуванням дукми позивача та його представника, визнав неявку відповідачів та представника відповідача неповажною та ухвалив розглядати справу у їхню відсутність.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видано Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 04.04.2017 (а. с. 14).

Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 та домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

З матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 вбачається наступне.

Покійний ОСОБА_5 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 з 21.11.1981, що підтвержується копією свідоцтва про укладення шлюбу (а. с. 13).

Спадкоємцями померлого ОСОБА_5 за законом являються ОСОБА_1 , ОСОБА_4 - сини померлого, ОСОБА_3 - дружина померлого, які у встановлений законом строк звернулися до Другої Київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини.Заповіт померлий не складав (а. с. 44, 63).

Син покійного - відповідач ОСОБА_4 своєю заявою від 23.03.2017 відмовився від прийняття спадщини (а.с. 43).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, за ОСОБА_5 30.10.2007 було зареєстроване право власності на домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , підтверджується інформаційною довідкою № 206079366 від 03.04.2020 (а. с. 15).

Відповідно до Інформаційної довідки Комунального підприємства Київської міської рари "Київське міське бюро технічної інвентаризації" від 13.05.2017 КВ-2017 № 13882, за ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу від 09.12.1994, зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 (а. с. 67).

Відповідно до довідки КП Бориспільської районної ради Бориспільське районне "Бюро технічної інвентаризації" № 16247 від 29.11.2017 року про технічні показники нерухомого майна -житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , складається з житлового будинку літ. "А1", що має загальну площу - 77,2 кв.м., житлову площу - 35, 9 кв.м. та надвірних будівель і споруд: прибудова літ. «а1», «а3», «а4»; веранда літ. «а2»; ганки літ. «а5», «д1», «ж1»; козирок літ. «а6», «г1», «д2», «д4», «ж2», «ж3»; погріб літ. «Б»; сарай літ «Г»; літня кухня літ. «ДІІ»; балкон літ. «д3»; баня літ. «Ж»; літній душ літ. «З»; басейн літ. «О»; хвіртка літ. «N4», «N8»; ворота літ. «N5» ,«N9»; огорожа літ. «N6», «N7», «N10», «N11»; стіна підпірна літ. «N12»; вимощення літ. «N1»; колодязь літ. «К»; каналізаційна яма літ. «Л» та «М»; колонка літ. «Н» (а. с. 82).

29.05.2019 державний нотаріус Другої Київської державної нотаріальної контори прийняла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовила ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно (а. с. 78 - 79).

Відповідно до ст. 22 КпШС майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Аналогічне положення міститься і в ст. 60 СК України, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).

Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Таким чином, з матеріалів спадкової справи вбачається, що квартира АДРЕСА_1 та домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , були придбані під час шлюбу померлого з відповідачем ОСОБА_3 , а тому вказане майно являється спільною сумісною власністю подружжя, а отже до складу спадщини входить лише 1/2 частина вказаного майна.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1226 ЦК України, частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів в суді є визнання права.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явитипозов про визнання його права власності, якщо це право оскаржується або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Верховний Суд в постанові від 19.12.2018 у справі № 674/1307/15-ц також звернув увагу на те, що наявність чинної і не оскаржуваної позивачем постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право власності на спадковий будинок та земельну ділянку є додатковою перешкодою для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, оскільки законом не передбачений повторний розгляд питання, якщо перше вирішено по суті.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про обгрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, оскільки вони є доведеними та обґрунтованими.

Разом з тим, враховуючи те, що спадкове майно було набуте подружжям ОСОБА_5 та ОСОБА_3 у період шлюбу, квартира і домоволодіння є спільною сумісною власністю подружжя а тому до складу спадщини входить лише 1/2 частина майна, яка належала померлому.

Посилання позивача та його представника на те, що ОСОБА_3 не зверталася до нотаріальної контори з відповідною заявою про видачу їй свідоцтва на частку у спільному майні подружжя в порядку статті 60 СК України, а тому спадкове майно не є спільною сумісною власністю, не грунтується на вимогах чинного законодавства.

Таким чином, позивач, як один із двох спадкоємців померлого ОСОБА_5 має право на спадкування лише 1/4 частини картири та домоволодіння.

Позовні вимоги щодо ОСОБА_4 суд вважає такими, що заявлені до неналежного відповідача, оскільки відповідач ОСОБА_4 не являється спадкоємцем померлого ОСОБА_5 так як відмовився від прийняття спадщини, а тому не підлягають задоволенню.

Щодо вимог про визнання права власності на частину домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , яке складається з житлового будинку, що має загальну площу - 77,2 кв.м., житлову площу - 35, 9 кв.м. та надвірних будівель і споруд: прибудова літ. «а1», «а3», «а4»; веранда літ. «а2»; ганок літ. «а5», «д1», «ж1»; козирок літ. «а6», «г1», «д2», «д4», «ж2», «ж3»; погріб літ. «Б»; сарай літ « Г»; літня кухня літ.« ДІІ»; балкон літ. «д3»; баня літ. «Ж»; літній душ літ. «З»; басейн літ. «О»; хвіртка літ. «N4», «N8»; ворота літ. «N5» ,«N9»;огорожа літ. «N6», «N7», «N10», «N11»; стіна підпірна літ. «N12»; вимощення літ. «N1»; колодязь літ. «К»; каналізаційна яма літ. «Л» та «М»; колонка літ. «Н», то суд вважає за належне визнати лише право власності на домоволодіння без зазначення надвірних будівель і споруд, оскільки у матеріалах справи відсутній актуальний на час розгляду справи технічний паспорт на будинок з господарськими будівлями та спорудами, який би відповідав Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна.

Так, відповідно до п. 13 складовими частинами технічного паспорта на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами (додаток 3) є: 1) схема розташування будівель та споруд; 2) експлікація до схеми розташування будівель та споруд; 3) план будинку садибного типу; 4) експлікація приміщень будинку садибного типу; 5) характеристика будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами.

Технічну інвентаризацію може бути проведено на підставі рішення суду в межах забезпечення позову.

Із врахуванням зазначеного, суд вважає за необхідне заявлені позовні вимоги задовольнити частково, а саме визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на 1/4 частину квартири та домоволодіння.

Судові витрати розподілити між сторонами у відповідності до ст. 141 ЦПК України, а саме стягнути з відповідача ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 понесені ним судові витрати пропорційно до задоволеної частини позовних вимог у сумі 5 462,20 грн. судового збору, та 9 300 грн. витрат на правничу допомогу.

Як вбачається з доданого до суду розрахунку часу витраченого адвокатом на надання правової допомоги ОСОБА_1 відповідно до Договору від 03.02.2020, сплаті підлягають кошти у сумі 24 000 грн. Однак у зв"язку з частковим задоволенням позовних вимог та присутністю адвоката у судових засіданнях лише протягом 72 хв., а не 3 годин, як зазначено у розрахунку, стягненню з відповідача підлягають витрати на правову допомогу у розмірі 9 300 грн.

Керуючись ст.ст. 3,4, 59, 60, 76-80, 141, 174-177, 259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, ст.ст. 328, 392,1216-1218, 1258,1261,1268,1297 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_5 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_5 право власності на 1/4 частину домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 понесені ним судові витрати у розмірі 14 762,2 грн.

У задоволенні позовних вимог до ОСОБА_4 - відмовити.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: М.О. Заставенко