У Х В А Л А

Справа № 932/9654/21

Провадження № 2/932/5170/21

21 грудня 2021 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Куцевол В.В., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів на відшкодування різниці між ціною продажу предмета іпотеки та боргом за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

15.11.2021 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів на відшкодування різниці між ціною продажу предмета іпотеки та боргом за кредитним договором.

Ухвалою суду від 16.11.2021 року позовну заяву залишено без руху.

30.11.2021 року до суду надійшла довідка з ГУ ДМС України у Дніпропетровській області щодо місця реєстрації відповідача.

20.12.2021 року до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків позову, що визначені в ухвалі суду від 16.11.2021 року.

Після усунення недоліків, позовна заява за формою та змістом відповідає вимогам ЦПК України, а тому перешкод для відкриття провадження немає. Справа територіально та предметно підсудна цьому суду, оскільки предметом спору є стягнення різниці між вартістю предмета договору купівлі-продажу нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 , що була предметом іпотеки, та розміром заборгованості за кредитним договором, забезпеченим іпотекою вказаної квартири.

Так, відповідно до вимог п. 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року за № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (ч. 1 ст. 114 ЦПК України). Згідно з положеннями ст. 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст. 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 911/2390/18 від 16.02.2021 року, виключна підсудність стосується в цілому всіх спорів, які виникають у межах відповідних правовідносин у зв`язку з нерухомим майном, безвідносно до предмета конкретного спору. Виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. Велика Палата Верховного Суду вважає, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» у частині третій статті 30 ГПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Оскільки спір пов`язаний із нерухомим майном, розташованим на території Шевченківського району м. Дніпра, він підсудний Бабушкінському районному суду м. Дніпропетровська.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Оскільки предмет даної справи не підпадає під обмеження, які визначені нормою ч. 4 ст. 274 ЦПК України, тому дана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1-19, 23, 33, 34, 83, 95, 174-177, 184, 187, 190, 191, 274, 352-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відкрити провадження в порядку спрощеного позовного провадження по справі за позовом ОСОБА_1 (РНКОПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (РНКОПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 ), третя особа ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 ) про стягнення грошових коштів на відшкодування різниці між ціною продажу предмета іпотеки та боргом за кредитним договором.

Надіслати учасникам справи копії ухвали про відкриття провадження у справі. Відповідачу та третій особі з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копію позовної заяви з додатками.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення іншим учасникам (позивачу, відповідачу, третім особам) копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше десяти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, направити відповідачу та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше десяти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити іншим учасникам справи та суду з підтвердженням такого направлення.

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду із первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк із дня отримання копії цієї ухвали на подання заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Третя особа не пізніше десяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї або з дня отримання відзиву, має право підготувати пояснення щодо позову або відзиву на позов, надіславши такі пояснення разом із доданими до них документами іншим учасникам справи та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є правом учасників справи. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному вебпорталі судової влади України за веб-адресою https://bs.dp.court.gov.ua/sud0403/people/csz/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Куцевол