БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
провадження № 2/361/396/21, cправа № 361/9084/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«01» березня 2021 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретарів судових засідань: Саленко О.В., Чуняк Н.А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ;

за участю: представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Маковія В.В., представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Кузнєцової С.О.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна колишнього подружжя,

в с т а н о в и в:

У грудні 2019 року ОСОБА_3 звернувся до суду із позовом, у якому просив: - визнати будинок за адресою: АДРЕСА_1 спільним сумісним майном подружжя; - визнати за ним право власності на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_2 , який зареєстрований на праві власності за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності від 18 жовтня 2010 року, виданий виконавчим комітетом Броварської міської ради Київської області; - стягнути із відповідача понесені судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог зазначається про те, що 05 червня 1959 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб. Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2019 року шлюб між ними розірвано (справа № 361/6884/19).

Між сторонами виник спір щодо поділу спільного сумісного майна колишнього подружжя.

За час спільного ведення господарства ОСОБА_2 набула у власність житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Це нерухоме майно відповідно до Реєстру прав власності на нерухоме майно належить ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності б/н від 18 жовтня 2010 року, виданим виконавчим комітетом Броварської міської ради Київської області.

Оскільки спірний житловий будинок було набуто під час шлюбу, то він є спільним сумісним майном та підлягає поділу між позивачем та відповідачем й при цьому частки співвласників повинні бути рівними та складати по Ѕ частині кожному.

Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 грудня 2019 року відкрите провадження у справі. Прийняте рішення проводити розгляд справи за загальними правилами позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

11 лютого 2020 року до суду надійшов відзив відповідача ОСОБА_2 , у якому вона просить суд відмовити ОСОБА_3 у задоволенні позову.

У відзиві зазначається про те, що відповідач є власником житлового будинку АДРЕСА_1 відповідно до договору дарування, який укладений між нею та її сином ОСОБА_4 .

У спірному житловому будинку проживала вона із сином. ІНФОРМАЦІЯ_1 її син ОСОБА_4 помер. ОСОБА_2 із ОСОБА_3 перебувала у зареєстрованому шлюбі із 05 червня 1959 року. Шлюб розірвано на підставі рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2019 року.

Житловий будинок АДРЕСА_1 був подарований їй сином ОСОБА_4 . Цей будинок є її особистою приватною власністю, а тому не є об`єктом спільного сумісного майна подружжя й не підлягає поділу.

Під час розгляду справи, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 позивач ОСОБА_3 помер.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 березня 2020 року провадження у справі зупинене на підставі пункту 1 частини першої статті 251 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) до залучення до участі у справі правонаступника.

Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 01 вересня 2020 року поновлено провадження у справі. Призначене підготовче судове засідання. Витребувано у приватного нотаріуса Броварського міського нотаріального округу Київської області Бурбан Т.М. спадкову справу до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 вересня 2020 року залучено до участі у справі правонаступника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 .

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 28 жовтня 2020 року закрите підготовче провадження у справі й призначено її до розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Маковій В.В. підтримав заявлені позовні вимоги й просить їх задовольнити.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Кузнєцова С.О. не визнали позов ОСОБА_1 й просять у його задоволенні відмовити.

Заслухавши пояснення представника позивача в обґрунтування позову, заперечення відповідача та її представника, дослідивши зібрані по справі докази у їх сукупності, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 05 червня 1959 року між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , було зареєстровано шлюб, про що 05 червня 1959 року виконавчим комітетом Ігнатпільської сільської ради Овруцького району Житомирської області зроблено відповідний актовий запис за № 19 (повторне свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 , видане 26 вересня 2019 року Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області).

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2019 року розірвано шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , зареєстрований 05 червня 1959 року у виконавчому комітеті Ігнатпільської сільської ради Овруцького району Житомирської області, актовий запис № 19 (справа № 361/6884/19, провадження № 2/361/3554/19).

Як вбачається із матеріалів справи, 27 жовтня 2001 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 було укладено договір дарування житлового будинку, який посвідчений державним нотаріусом Броварської міської державної нотаріальної контори Лісковець Н.П. та зареєстрований у реєстрі за № 1966.

За умовами цього правочину ОСОБА_4 подарував, а ОСОБА_2 прийняла у дар житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться у АДРЕСА_1 . Будинок дерев`яний, обкладений цеглою, позначений на плані літарами «А-1», жилою площею 50,4 кв.м., з надвірними будівлями: сарай - Б, вбиральня - В, погріб - Г, гараж - Д, огорожа - №. Дар оцінений сторонами на - 31592 грн. Інвентаризаційна оцінка - 31592.

Згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки: 190874520; дата та час формування: 29.11.2019 13:45:25), - житловий будинок АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна: 9587503) належить на праві приватної власності ОСОБА_2 . Підстава виникнення права власності: свідоцтво про право власності, б/н, 18.10.2010, виконком Броварської міської ради.

Відповідно до копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 18 жовтня 2010 року, виданим виконкомом Броварської міської ради, житловий будинок АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_2 . Частка: 1/1. Опис об`єкта: - житловий будинок (р. п. 1947, реконструйований 2005 ), А-1, загальна площа 113,6 кв.м., житловий площа 60,1 кв.м.; - сарай, Б; - погріб, Г; - гараж, Д; - вбиральня, Ж; - гараж, З; - гараж, И; - огорожа, №. Підстава: рішення. Дата: 12.10.2010. Номер: 545.

Із копії витребуваної спадкової справи № 7/2020 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , видно, що із заявою про прийняття спадщини після його смерті до приватного нотаріуса Броварського міського нотаріального округу Київської області Бурбан Т.М. звернулася ОСОБА_1 .

У заяві про прийняття спадщини ОСОБА_1 зазначено про те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її рідний дядько ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Як вбачається із копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 27 березня 1968 року, - ОСОБА_7 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 . Батько: ОСОБА_8 . Мати: ОСОБА_9 .

Відповідно до копії Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 1 від 15 вересня 2020 року, - ОСОБА_7 уклала шлюб із ОСОБА_10 . Актовий запис № 4 від 20 лютого 2013 року. Прізвище після реєстрації шлюбу ОСОБА_7 - « ОСОБА_11 ».

Згідно із копією Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 8 від 15 вересня 2020 року: Відомості про актовий запис: номер актового запису: 3; дата складання: 11 січня 1962р.; Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Овруцького районного управління юстиції Житомирської області. ОСОБА_8 . Дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_6 . Місце народження: Овруцький р., Ігнатпіль. Відомості про батька: ОСОБА_12 . Відомості про матір: ОСОБА_13 .

Матеріали спадкової справи не містять даних щодо актового запису про народження та копії свідоцтва про народження спадкодавця ОСОБА_3 .

У цій справі 08 лютого 2021 року після виходу суду до нарадчної кімнати було поновлено судовий розгляд у частині з`ясування обставин щодо існування дійсних родинних відносин позивача ОСОБА_1 із спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Запропоновано представнику позивача ОСОБА_1 - адвокату Маковію В.В. надати до суду підтведжуючі документи з наголошеного питання. Судове засідання відкладено.

Представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_14 подано до суду копію довідки виконавчого комітету Овруцької міської ради Житомирської області від 09 лютого 2021 року № 14/9/62, з якої видно, що згідно із погосподарським обліком Ігнатпільського старостинського округу (погосподарська книга № 2, особовий рахунок НОМЕР_4 ) в домогосподарстві зареєстровані: ОСОБА_12 , 1910 року народження, - голова сім`ї; ОСОБА_15 , 1915 року народження, - дружина; ОСОБА_3 , 1937 року народження, - син; ОСОБА_8 , 1942 року народження, - син.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_14 пояснив, що наданий ним доказ повністю підтверджує родинні відносини між батьком позивача та спадкодавцем. Інших доказів для з`ясування цих обставин не потрібно.

Відповідно до статті 60 Сімейного кодексу України (далі - СК України) майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Згідно із статтею 70 СК України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

За змістом статей 1216, 1217, 1218 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Частиною третьою статті 1266 ЦК України визначено, що племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка б належала за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Статтями 4, 12, 13 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) чітко визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із статтями 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Частиною другою статті 78 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до частин першої, п`ятої, шостої, сьомої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Пунктами 23, 26, 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2 передбачено, що, розглядаючи і вирішуючи цивільні справи на засадах змагальності та диспозитивності, суди відповідно до положень статей 10, 11 ЦПК повинні роз`яснювати особам, які беруть у ній участь, їх права та обов`язки, попереджувати про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяти здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Розглядаючи справи, судам слід неухильно виконувати вимоги статей 58, 59 ЦПК про належність і допустимість доказів. Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (статті 58, 59 ЦПК в порядку, передбаченому статтями 185, 187, 189 ЦПК.

Статтями 2, 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» від 01 липня 2010 року № 2398-VI (далі - Закон № 2398-VI) визначено, актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків. Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті. Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складання актових записів цивільного стану. Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану. Актовий запис цивільного стану є безспірним доказом фактів, реєстрація яких посвідчується, до спростування його в судовому порядку.

Державна реєстрація народження дитини проводиться з одночасним визначенням її походження та присвоєнням їй прізвища, власного імені та по батькові. Походження дитини визначається відповідно до Сімейного кодексу України (Закон № 2398-VI).

Порядок державної реєстрації актів цивільного стану діяв й на час народження спадкодавця ОСОБА_3 .

Розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають через недоведеність її родинних відносин із спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а відтак й на правонаступництво належних останньому прав щодо поділу спільного сумісного майна колишнього подружжя. Надана представником позивача довідка виконавчого комітету Овруцької міської ради Житомирської області від 09 лютого 2021 року № 14/9/62 не є належним та допустим доказом для підтвердження обставин родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 , а відтак і її батьком ОСОБА_8 , із спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Керуючись статтями 264, 265, 354 ЦПК України, Броварський міськрайонний суд Київської області,

в и р і ш и в:

У задоволенні позову - відмовити.

Сторони справи:

позивач - ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_5 );

відповідач - ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_6 );

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області, або ж безпосередньо до суду апеляційної інстанції, шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин