Справа № 127/4712/20
Провадження № 22-ц/801/691/2021
Провадження № 22-ц/801/690/2021
Головуючий у суді 1-ї інстанції Ан О. В.
Доповідач:Войтко Ю. Б.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

25 березня 2021 рокуСправа № 127/4712/20м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справ:

судді-доповідача Войтка Ю. Б.,

суддів Міхасішина І. В., Стадника І. М.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Войтка Ю. Б. у справі № 127/4712/20 за позовом Комунального підприємства Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 15 грудня 2020 року та ухвалу цього суду від 15 грудня 2020 року про залишення без розгляду заяви про відвід судді,

встановив:

У провадженні апеляційного суду з 22 лютого 2021 року перебуває цивільна справа за позовом Комунального підприємства Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 15 грудня 2020 року та ухвалу цього суду від 15 грудня 2020 року про залишення без розгляду заяви про відвід судді.

09 березня 2021 року до суду апеляційної інстанції надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Войтка Ю. Б. з підстав недовіри, розгляду ним раніше його скарг та постановленням, на думку скаржника, незаконних судових рішень. У зв`язку з визнанням необґрунтованою заяви ОСОБА_1 про відвід судді ухвалою Вінницького апеляційного суду від 11 березня 2021 року у задоволенні цієї заяви відмовлено.

24 березня 2021 року до апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про заявлений повторно відвід судді Войтку Ю. Б., мотивований постановленням ним ухвали від 17 березня 2021 року про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, вказаних в ухвалі Вінницького апеляційного суду від 26 лютого 2021 року, які на думку скаржника є черговими відписками.

Заява ОСОБА_1 про відвід судді Войтка Ю. Б. підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу, їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства. За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України). Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти другий, одинадцятий частини третьої статті 2 ЦПК України). Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу ( пункт перший частини другої статті 43 ЦПК України).

Зі змісту заяви про відвід судді Войтка Ю. Б. встановлено, що ОСОБА_1 неодноразово використовує лайливі й образливі слова, що явно виходять за межі нормальної, цивільної та легітимної критики, принижує честь і гідність суддів апеляційного суду ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та не наводить будь-яких об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликали б сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зроблено висновок, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників. Велика Палата Верховного Суду переконана, що використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Так само Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Жданов та інші проти Росії» від 16.06.2017 визнав неприйнятною скаргу російського ЛГБТ-активіста через його образливі висловлювання на адресу суддів. Суд визнав неприйнятною скаргу ОСОБА_5 через зловживання правом на подачу скарги: скаржник публікував у соцмережах образливі та загрозливі заяви про суд та його суддів. Суд дійшов висновку, що заявник виявив неповагу до самого інституту, до якого він звернувся для захисту своїх прав. Дійсно, неприпустимо вимагати захисту від суду, до якого заявник втратив довіру. Його поведінка є "прикрим проявом безвідповідальності та недобросовісного ставлення до Суду", що є образою Суду і тому суперечить меті права на індивідуальну заяву, передбаченого ст. 34 і 35 Конвенції.

Застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод ЄСПЛ оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає дії заявника ОСОБА_1 є виявом неповаги до суду й інших учасників процесу та констатує, що подання такої заяви про відвід є зловживанням ним його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства та є підставою, для застосування наслідків, передбачених частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Керуючись ст. 36, 39, 40, 44 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Войтка Ю. Б. у справі № 127/4712/20 за позовом Комунального підприємства Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 15 грудня 2020 року та ухвалу цього суду від 15 грудня 2020 року про залишення без розгляду заяви про відвід судді - залишити без розгляду.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Ю. Б. Войтко

Судді: І. В. Міхасішин

І. М. Стадник