ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-др/753/18/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" березня 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Ляшенко Ю.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ідеал плюс»про ухвалення додаткового рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ідеал плюс» про зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебувала вищезазначена справа.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва 11 листопада 2020 року, яка набула чинності, позов ОСОБА_1 до ОСББ «Ідеал плюс» про зобов`язання вчинити дії, залишено без розгляду.

Відповідач звернувся до суді із заявою про ухвалення додаткового рішення суду по вказаній справі щодо вирішення питання про розподіл судових витрат - понесених відповідачем витрат на правову допомогу в сумі 6 000 грн. 00 коп., а саме щодо стягнення з позивача на його користь понесених ним витрат.

Заявник в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце його проведення, проте його неявка, відповідно до ч.4 ст. 270 ЦПК України, не перешкоджає розглядові питання про ухвалення додаткового рішення.

У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

За таких підстав суд визнав за можливе розглядати заяву за відсутності заявника, на підставі доказів, наявних в матеріалах справи.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заяву не визнала та просила лишишити її без розгляду в силу положення ч. 6 ст. 142 ЦПК України.

Суд, вислухавши пояснення відповідача, його доводи та заперечення, дослідивши матеріали справи, матеріали заяви, у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких така заява ґрунтується, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до висновку, що заява підлягає відмові у задоволенні із наступних підстав.

Суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати;

3) судом не вирішено питання про судові витрати;

4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу (ч.1 ст. 270 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч.2-5 ст. 270 ЦПК України заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення.

Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення.

Вирішуючи дану заяву, судом встановлено, що в провадженні цього суду перебувала вищезазначена справа, й ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 11 листопада 2020 року, яка набула чинності, позов ОСОБА_1 до ОСББ «Ідеал плюс» про зобов`язання вчинити дії, залишено без розгляду.

За наслідками розгляду позову ОСОБА_1 до ОСББ «Ідеал плюс» про зобов`язання вчинити дії відповідач подав до суду розрахунок витрат, які він поніс у зв`язку з розглядом цивільної справи на загальну суму 6 000 грн. 00 коп. із проханням ухвалити додаткове рішення, вирішивши питання про розподіл судових витрат згідно поданої ним заяви від 15 лютого 2021 року.

Оскільки суд по даній справі за наслідками її розгляду судового рішення не постановлював з підстав залишення позову без розгляду, правових підстав для ухвалення додаткового рішення немає, у зв`язку із чим заява підлягає відмову у її задовленні.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача ; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

В ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету (ч.3 ст. 257 ЦПК України).

Окрім того й водночас, суд вирішуючи заяву відповідача, враховує положення частини 6 статті 142 ЦПК України, яке передбачає, що у випадках, встановлених частинами третьою - п`ятою цієї статті, суд може вирішити питання про розподіл судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали про закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду, рішення про задоволення позову у зв`язку з його визнанням, за умови дотримання відповідною стороною вимог частини дев`ятої статті 141 цього Кодексу.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 140, 270 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ідеал плюс»про ухвалення додаткового рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ідеал плюс» про зобов`язання вчинити дії, - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцять днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

СУДДЯ: