КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц /824/3756/2021
У Х В А Л А

Про відмову в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору

22 березня 2021 року Київський апеляційний суд у складі судді Суханової Є.М., розглянувши клопотання заінтересованої особи Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, в особі начальника Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві - Дзядевич Лариси Вікторівни про звільнення від сплати судового збору за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29 травня 2020 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві про встановлення факту, що має юридичне значення,-

В С Т А Н О В И Л А :

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 29 травня 2020 року заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві про встановлення факту, що має юридичне значення - задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві в особі начальника Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві - Дзядевич Лариси Вікторівни, 29 грудня 2020 року подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 січня 2021 року апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29 травня 2020 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві про встановлення факту, що має юридичне значення залишено без руху з підстав несплати судового збору за подання апеляційної скарги (а.с. 99, 100)

15 лютого 2021 року через канцелярію Київського апеляційного суду надійшло клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про звільнення від сплати судового збору з посиланням на ту обставину, що кошти Пенсійного фонду формуються переважно за рахунок страхових внесків та використовуються на цілі передбачені Законом «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Згідно з частиною 1 статті 73 Закону «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» забороняється використання коштів Пенсійного фонду на цілі не передбачені цим Законом. Оскільки Управління не має можливості сплатити судовий збір за подання скаргу, у зв`язку з відсутністю коштів, просило звільнити від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29 травня 2020 року.

Перевіривши клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За змістом частини першої статті 136 ЦПК України, статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій статті 136 ЦПК України, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (пункт 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» (Shishkovv. Russia).

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Заявником не виконано вимоги статті 136 ЦПК Українищодо надання доказів на підтвердження того, що майновий стан апелянта перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору, які б давали підстави для звільнення або відстрочення від сплати судового збору. Крім того відсутні підстави, передбачені ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для відстрочення сплати судового збору, що також суперечить статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу, тому заявлене клопотання не може бути задоволено.

Інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Ураховуючи наведене, відсутні правові підстави для задоволення клопотання заінтересованої особи Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, в особі начальника Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві - Дзядевич Лариси Вікторівни про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду.

Керуючись ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ст..ст. 12, 136 ЦПК України,-

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотання заінтересованої особи Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про звільнення від сплати судового збору за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29 травня 2020 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві про встановлення факту, що має юридичне значення-відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Є.М. Суханова