БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/6835/20 провадження № 4-с/361/21/21
У Х В А Л А

«17» березня 2021 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань - Шаварин С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Цахло Оксани Анатоліївни, заінтересована особа - ОСОБА_2 , у виконавчому провадженні № 47258700,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеною вище скаргою у якій просить суд: - визнати поважними причини пропуску строку для подання скарги та поновити його; - визнати неправомірними дії державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Цахло О.А. (далі державний виконавець БМВ ДВС) щодо накладення арешту на грошові кошти заявника, які знаходяться на рахунках в акціонерному товаристві «Комерційний банк «ПриватБанк» (далі АТ «КБ «ПриватБанк»), оформлені постановою про арешт коштів боржника від 27 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 47258700; - зобов`язати державного виконавця БМВ ДВС скасувати накладення арешту на грошові кошти заявника, які перебувають на рахунках в АТ «КБ «ПриватБанк», оформлене постановою про арешт коштів боржника від 27 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 47258700.

В обґрунтування доводів скарги зазначається про те, що у провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів.

12 лютого 2015 року судом прийняте рішення про стягнення із заявника на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання повнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка продовжує навчання, у розмірі 400 грн. 00 коп. щомісячно, починаючи із 05 листопада 2014 року й до закінчення навчання, тобто до 30 червня 2017 року.

На підставі виконавчого листа суду у Броварському міськрайонному відділі державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) (далі БМВ ДВС) відкрите виконавче провадження № 47258700.

27 січня 2020 року заявнику встановлена ІІІ група інвалідності. Він перебуває на обліку у Сквирському об`єднаному управлінні Пенсійного фонду України у Київській області та отримує пенсію по інвалідності. Сукупний дохід заявника (пенсійні виплати) за березень-серпень 2020 року становлять 9 976 грн. 00 коп. Іншого доходу ОСОБА_1 не має.

27 травня 2020 року державним виконавцем БМВ ДВС винесено постанову про арешт коштів боржника, якою накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, окрім коштів, які містяться на рахунках, які не можна заарештовувати згідно із вимогами чинного законодавства. Загалом накладено арешт на грошові кошти у розмірі 14 449 грн. 00 коп.

Про постанову державного виконавця БМВ ДВС від 27 травня 2020 року заявник довідався лише наприкінці червня 2020 року, коли з його карткового рахунку, відкритого у АТ «КБ «ПриватБанк», було знято майже усі наявні кошти та заблоковано картку.

06 липня 2020 року заявник звернувся до БМВ ДВС із заявою про зняття арешту. У заяві ОСОБА_1 зазначалося про те, що рахунок, на який було накладено арешт, відноситься до спеціальних рахунків, про що надав відповідну довідку банку від 18 червня 2020 року, де вказано, що рахунок відкритий для зарахування, у тому числі пенсійних виплат.

Однак державний виконавець БМВ ДВС, всупереч вимогам частини другої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року № 1404-ІІІ (далі Закон № 1404-VIII), відмовила ОСОБА_1 у задоволенні заяви.

Враховуючи, що пенсійне забезпечення ОСОБА_1 є його єдиним джерелом існування та забезпечення життя, просить скаргу задовольнити.

Щодо поновлення строку звернення до суду із скаргою заявник вказує на те, що 06 липня 2020 року, він, отримавши довідку із банківської установи про те, на його картковий рахунок дійсно надходять пенсійні кошти, звернувся до БМВ ДВС із заявою про зняття арешту. Відповідь на заяву ОСОБА_1 отримав лише 06 серпня 2020 року. Цього ж дня він звернувся до Броварського міського центру з надання безоплатної правової допомоги, про що свідчить відповідний талон. Йому було надано перелік документів, які необхідно зібрати для подання скарги до суду. У зв`язку із карантинними заходами збір документів зайняв певний проміжок часу.

У подальшому заявнику було призначено адвоката Скопич М.С. і 09 вересня 2020 року між ним та адвокатом відбулася перша зустріч. Призначений адвокат 28 вересня 2020 року ознайомилася із виконавчим провадженням та підготувала скаргу до суду. Просить визнати поважними причини пропуску строку на звернення до суду із скаргою та поновити його.

У судове засідання учасники розгляду скарги не з`явилися. Про день, час та місце розгляду скарги повідомлялися у встановленому цивільним процесуальним законодавством порядку, що підтверджується матеріалами справи.

Дослідивши зібрані по справі докази, судом встановлено наступне.

На виконанні у БМВ ДВС перебуває виконавче провадження № 47258700 з виконання виконавчого листа Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 березня 2015 року № 2/361/191/15 про стягнення із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на неповнолітню дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка продовжує навчання, у розмірі 400 грн. 00 коп. щомісячно, починаючи із 05 листопада 2014 року й до закінчення навчання 30 червня 2017 року.

Постановою державного виконавця БМВ ДВС від 27 травня 2020 року накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 , у межах суми звернення стягнення із урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів 14 449 грн. 00 коп.

03 липня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до БМВ ДВС із заявою про зняття арешту із коштів, які знаходяться на належному йому рахунку в АТ «КБ «ПриватБанк». До заяви долучено довідку на підтвердження статусу спеціального рахунку.

Як вбачається копії довідки АТ «КБ «ПриватБанк» від 18 червня 2020 року № 2ОСАDST98D5U16BU, - ОСОБА_1 має у цій банківській установі рахунок № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), відкритий для зарахування, у тому числі пенсійних виплат.

06 серпня 2020 року БМВ ДВС надав заявнику ОСОБА_1 письмову відповідь за вихідним номером 25540. У відповіді зазначалося про те, що станом на 09 червня 2020 року у заявника існує заборгованість у виконавчому провадженні № 47258700, яка не сплачена, виконавче провадження перебуває на примусовому виконанні.

27 травня 2020 року державним виконавцем БМВ ДВС на підставі статті 56 Закону № 1404-VIII винесено постанову про арешт коштів боржника. Згідно із постановою про арешт коштів боржника від 27 травня 2020 року державним виконавцем накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом та належать боржнику ОСОБА_1 , тобто державним виконавцем не накладався арешт на кошти, звернення стягнення на які заборонено Законом. Станом на дату звернення підстави для зняття арешту з коштів боржника відсутні.

16 жовтня 2020 року державним виконавцем БМВ ДВС винесено постанову про арешт коштів боржника ОСОБА_1 . Накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 у межах суми звернення стягнення із урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів 6 867 грн. 08 коп.

Статтею 124 Конституції України визначено, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. У пункті 9 частини третьої статті 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду.

Одним із засобів юридичного захисту сторін виконавчого провадження при проведенні виконавчих дій є судовий контроль за виконанням судових рішень у цивільних справах, який передбачає, зокрема, можливість здійснення певних процесуальних дій у виконавчому провадженні лише з дозволу суду, а також обов`язок суду розглянути скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця та інших посадових осіб державної виконавчої служби й позови, що виникають із відносин щодо примусового виконання судових рішень.

Відповідно до статей 447, 448, 449 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи. Скарга подається до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції.

Згідно із статтями 450, 451 ЦПК України скарга розглядається у десятиденний строк у судовому засіданні за участю стягувача, боржника і державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби чи приватного виконавця, рішення, дія чи бездіяльність яких оскаржуються. Неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду. Якщо суд встановить, що особа, рішення, дія чи бездіяльність якої оскаржуються, звільнена з посади (не здійснює відповідну діяльність), він залучає до участі в справі посадову особу, до компетенції якої належить вирішення питання про усунення порушення права чи свободи заявника. За результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу. У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника). Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

За змістом статті 18 Закону № 1404-VIII виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Статтею 56 Закону № 1404-VIII визначено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі. Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення. Про проведення опису майна (коштів) боржника виконавець виносить постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника. У порядку, встановленому цією статтею, виконавець, в провадженні якого знаходиться виконавче провадження, за заявою стягувача чи з власної ініціативи може накласти арешт на грошові кошти, які перебувають на рахунках (вкладах) чи на зберіганні у банках, інших фінансових установах і належать особі, яка має заборгованість перед боржником, яка підтверджена судовим рішенням, яке набрало законної сили. Такий арешт знімається, якщо протягом п`яти днів з дня його накладення стягувач не звернеться до суду про звернення стягнення на грошові кошти такої особи в порядку, встановленому процесуальним законом.

Статтею 59 Закону № 1404-VIII передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини частини першої статті 34 цього Закону. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів. За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника - за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати. Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи. Підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці здійснюють відрахування із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника і перераховують кошти на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця у строк, встановлений для здійснення зазначених виплат боржнику, а в разі якщо такий строк не встановлено, - до десятого числа місяця, наступного за місяцем, за який здійснюється стягнення. Такі підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці щомісяця надсилають виконавцю звіт про здійснені відрахування та виплати за формою, встановленою Міністерством юстиції України. У разі припинення перерахування коштів стягувачу підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці не пізніш як у триденний строк повідомляють виконавцю про причину припинення виплат та зазначають нове місце роботи, проживання чи навчання боржника, якщо воно відоме (статті 68, 69 Закону № 1404-VIII).

Стаття 70 Закону № 1404-VIII передбачає, що розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків; за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків. З пенсії може бути відраховано не більш як 50 відсотків її розміру на утримання членів сім`ї (аліменти), на відшкодування збитків від розкрадання майна підприємств, установ і організацій, на відшкодування пенсіонером шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також у зв`язку із смертю потерпілого, на повернення переплачених сум заробітної плати в передбачених законом випадках. За іншими видами стягнень може бути відраховано не більш як 20 відсотків пенсії. Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

Встановлено, що постанова державного виконавця БМВ ДВС не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки накладено арешт на всі кошти, які обліковуються на рахунку в АТ «КБ «ПриватБанк», а як встановлено у судовому засіданні на цей рахунок надходять грошові кошти боржника, виплачені йому у якості пенсійного забезпечення.

Суд приходить до висновку, що строк на звернення до суду із скаргою заявник пропустив із поважних причин, а тому він підлягає поновленню.

Суд вважає за необхідне скаргу задовольнити частково, змінивши спосіб захисту прав заявника та положень Закону № 1404-VIII, а саме визнати неправомірними дії державного виконавця БМВ ДВС щодо накладення арешту на грошові кошти, що є пенсійним забезпеченням заявника та скасувати постанову державного виконавця БМВ ДВС. В іншій частині у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 259, 260, 352-354 ЦПК України, Броварський міськрайонний суд Київської області,

у х в а л и в:

Поновити ОСОБА_1 процесуальний строк на звернення до суду із скаргою на дії державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Цахло Оксани Анатоліївни щодо накладення арешту на грошові кошти боржника у виконавчому провадженні № 47258700, визнавши причини його пропуску поважними.

Скаргу задовольнити частково.

Визнати неправомірними дії державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Цахло Оксани Анатоліївни щодо винесення постанови про арешт майна боржника від 27 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 47258700.

Скасувати постанову державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Цахло Оксани Анатоліївни від 27 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 47258700.

В іншій частині у задоволенні скарги відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин