22.03.2021 Єдиний унікальний номер 205/2212/21
Провадження № 2-о/205/81/21
У Х В А Л А

22 березня 2021 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду міста Дніпропетровська Терещенко Т.П., ознайомившись із матеріалами заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Друга дніпропетровська державна нотаріальна контора, про встановлення факту прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

18 березня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаною заявою, яка фактично передана судді 22 березня 2021 року.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду (ч. 3 ст. 294 ЦПК України).

При прийнятті до свого провадження заяви, поданої в порядку окремого провадження, суддя вирішує питання відповідності її вимогам розділу IV «Окреме провадження» ЦПК України, а також загальним вимогам до заяви, передбаченим ст. 175 ЦПК України.

Як роз`яснено у п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. Недотримання обов`язкових вимог до змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Дослідивши зміст поданої заяви та додані до неї документи, вважаю, що заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги; позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання, зокрема, на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Як вбачається із поданої заяви, заявник просить суд встановити факт прийняття нею спадкового майна після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суд звертає увагу заявниці, що у відповідності до вимог ч. 1 ст. 315 ЦПК України у переліку фактів, про які суд розглядає справи, не передбачено встановлення судом факту прийняття спадщини.

Згідно із ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Також заявник просить встановити факт постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, однак не зазначає з якою метою.

Згідно із ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Так у заяві не зазначено причин неможливості одержання документів, що посвідчують цей факт.

Крім цього, в поданій заяві заявником не зазначено доказів того, що ОСОБА_1 на момент смерті спадкодавця проживала разом з матір`ю. Також такі докази не долучено до матеріалів заяви.

Діючим ЦК України, на відміну від ЦК України, який діяв у редакції до 2004 року, не передбачено, що встановлення судом факту прийняття спадщини породжує будь-які правові наслідки.

Також, як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_1 звернулася до державного нотаріуса з питання оформлення спадщини лише 12 липня 2016 року, а таким чином пропустила передбачений ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, визначення додаткового строку для прийняття спадщини в судовому порядку можливо лише в позовному провадженні.

Також прохальна частина заяви, наряду з позовними вимога, містить клопотання про виклик до суду свідків, проте нормами цивільного законодавства передбачено, що у прохальній частині заяви викладаються позовні вимоги та виключно надається право заявити клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, якщо такий розгляд допускається, викладення інших клопотань та заяв у прохальній частині не передбачено.

Частиною 2 статті 116 ЦПК України передбачено, що способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначених у частинах другій та третій ст. 83 ЦПК України. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежить від неї.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням ст. ст. 84, 116 ЦПК України заявник, має право подати до суду окремо оформлене клопотання про забезпечення (витребування) доказів.

Отже, заявнику необхідно звернути увагу на прохальну частину заяви та привести її у відповідність до змісту заяви та вимогам діючого законодавства, а також заявник має право подати до суду окремо оформленні клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2021 року становить 2270 грн., таким чином, 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 454 грн. 00 коп.

У поданій заяві заявник просить встановити три окремі юридичні факти, однак сплатила судовий збір лише у розмірі 840 грн. 80 коп.

Виходячи із наведеного, заявнику необхідно доплатити судовий збір за подання до суду заяви у справах окремого провадження та надати суду документи, що підтверджують її сплату, відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України (454 грн. 00 коп. + 454 грн. 00 коп. + 454 грн. 00 коп.), а з урахуванням сплаченої суми судового збору у розмірі 840 грн. 80 коп. заявник має доплатити 521 грн. 20 коп.

Також в порушення п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які заявник поніс або які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з метою надання заявнику строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Друга дніпропетровська державна нотаріальна контора, про встановлення факту прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.П. Терещенко

.