Провадження № 2/752/2865/21
Заочне Р І Ш Е Н Н Я
17 березня 2021 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Плахотнюк К.Г.
за участі секретаря судового засідання Шрамко А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Голосіївська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
30.07.2020 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про визнання такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачкою зазначено, що їй належить на праві приватної власності квартира АДРЕСА_1 . На житловій площі зазначеної квартири зареєстровано проживання відповідачки ОСОБА_2 .. Починаючи з 2007 року, відповідачка не проживає в спірній квартирі та не несе жодних витрат по її утриманню. Реєстрація місця проживання відповідачки в належній їй квартирі ставить її в скрутне фінансове становище, оскільки у зв`язку з цим вона несе додаткові витрати на утримання квартири. Будь-яких перешкод у проживанні ОСОБА_2 у спірній квартирі не чинила. Факт реєстрації відповідачки в її житловому приміщенні, створює для неї перешкоди у вільному володінні, користуванні та розпорядженні майном, у зв`язку з чим просила визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування належним їй на праві приватної власності житловим приміщенням за адресою - АДРЕСА_1 .
У судовому засіданні позивачка відсутня, подала до суду клопотання про розгляд справи за її ж відсутності, повідомивши суд, що заявлені позовні вимоги до ОСОБА_2 підтримує, проти судового розгляду справи за її відсутності в порядку заочного провадження не заперечує.
Відповідачка у судове засідання не з`явилася, будучи 24.02.2021 року належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, правом подачі відзиву на позов не скористалася, про причини неявки в судове засідання суд не повідомила.
Третя особа Голосіївська районна в місті Києві державна адміністрація явку представника у судове засідання не забезпечила, з будь-якими клопотаннями до суду не зверталася.
З огляду на викладене, суд ухвалив розглянути справу за відсутності учасників справи, ухвалити заочне рішення на підставі даних матеріалів справи.
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання такою, що втратила право користування житловим приміщенням підлягають задоволенню.
Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , яке підтверджено свідоцтвом про право власності, виданим 16 січня 2008 року Головним управлінням житлового забезпечення на підставі наказу Головного управління житлового забезпечення від 20 грудня 2007 ьроку №2257-С (а.с.15).
За даними довідки про реєстрацію місця проживання особи №13387213 від 28.10.2020 року ОСОБА_2 зареєстрована за адресою - АДРЕСА_1 (а.с.22).
За правилами ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, а ст. 317 цього ж Кодексу передбачено, що власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до вимог ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, що не суперечать закону.
Звертаючись до суду з позовом, позивачка стверджувала, що відповідачка на житловій площі належної їй на праві приватної власності квартири непроживає з 2007 року, витрат по утриманню житлового приміщення не несе.
За даними акту про непроживання особи, складеного 27 липня 2020 року комісією з мешканців будинку за уачсті голови правління ЖБК «Темп-12», ОСОБА_3 з 2007 року не проживає у квартирі АДРЕСА_1 (а.с.16).
Зазначені позивачкою обставини, як підстави позову не можуть бути перевірені судом через відсутність у судовому засіданні відповідача.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Зважаючи на те, що відповідачка у справі не є членом сім`ї позивачки, за твердженням останньої не проживає в належному їй житловому приміщенні з 2007 року без поважних на те причин, витрат по утриманню спірного житлового приміщення не несе, відповідно суд приходить до висновку про необхідність задоволення заявлених ОСОБА_1 позовних вимог до відповідачки ОСОБА_2 про визнання такою, що втратила право користування житловим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1 .
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 316,317,319,321,325,405 ЦК України, ст.ст.4,6,23,27,49,76,141,259,263,288 ЦПК України, суд -
позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Голосіївська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим, задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою - АДРЕСА_1 , шляхом зняття з реєстрації.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано , набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через Голосіївський районний суд м. Києва,яким ухвалено оскаржуване судове рішення.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя К.Г. Плахотнюк