___________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/9214/21
Провадження № 2/947/2368/21
УХВАЛА

29.03.2021 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

25.03.2021 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, в якій позивачка просить суд:

- визнати за ОСОБА_3 право власності на спадкове майно, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 , а саме на Ѕ частку домоволодіння, по АДРЕСА_1 , що складається з: Ѕ частки літ. «А», загальною площею 28,4 кв.м.; Ѕ частки під літ. «Ч». загальною площею 46,4 кв.м.; Ѕ частки під літ. «Ш», загальною площею 21,7 кв.м.; Ѕ частки під літ. 2А, загальною площею 15,3 кв.м., Ѕ частки вбиральні під літ. «Е1» та споруд №1-5,І,ІІ.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу на підставі вказаного позову було розподілено судді Калініченко Л.В.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Однією із закріплених у наведеній нормі гарантій справедливого судочинства є доступ до суду, що передбачає можливість безперешкодного звернення до суду за захистом своїх прав. Забезпечення такого права в національному законодавстві випливає із положень Конституції України.

Позовна заява - документ, який пред`являється позивачем до суду в установленій процесуальним законом формі та містить вимогу про примусовий захист порушеного права чи інтересу.

Вимоги до позовної заяви закріплені статтями 175, 177 ЦПК України.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України «Про судовий збір» визначає ставки для сплати судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви, що містить вимоги майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2021 року з 01 січня встановлений у розмірі 2270 гривень.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 908 грн. 00 коп. та не більше 11350 гривень 00 копійок.

Так, позивачем у позові заявлені вимоги майнового характеру, визначено ціну позову в сумі 400 000,00 грн. та сплачено судовий збір у розмірі 4000,00 грн.

Стосовно визначеної позивачем ціни позову, суддя зазначає наступне.

Згідно п. 3 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

У п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України зазначено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Позивачем у позові визначено ціну позову в сумі 400000,00 грн., однак визначення якої є не зрозумілим, оскільки документальних підтверджень дійсної вартості спірного майна на час подання позовної заяви до суду не надано.

Одночасно суд звертає увагу позивача, що ціна позову повинна розраховуватись з дійсною вартості майна, що підлягає поділу, а саме повинна дорівнювати дійсній ринковій вартості Ѕ частки домоволодіння, по АДРЕСА_1 , що складається з: Ѕ частки літ. «А», загальною площею 28,4 кв.м.; Ѕ частки під літ. «Ч». загальною площею 46,4 кв.м.; Ѕ частки під літ. «Ш», загальною площею 21,7 кв.м.; Ѕ частки під літ. 2А, загальною площею 15,3 кв.м., Ѕ частки вбиральні під літ. «Е1» та споруд №1-5,І,ІІ.

Також, суд вважає не обґрунтованими доводи позивачки стосовно неможливості провести оцінку спірного об`єкту нерухомості, з підстав відсутності правовстановлюючих документів на спірне майно, оскільки як вбачається, позивачка мешкає за адресою спірного нерухомого майна та є власницею іншої частки зазначеного майна, а відтак має доступ до об`єкту нерухомості та надання його відповідному суб`єкту оцінювання.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У зв`язку з чим, суд зазначає, що позивачам за необхідно визначити ціну позову, яка повинна дорівнювати дійсній ринковій вартості спірного нерухомого майна, доказом на підтвердження чого може слугувати відповідний висновок ринкової вартості зазначеного майна, а у разі неможливості визначити ціну позову, вартість якого суд вважає значною, суд доходить до висновку, що слід визначити позивачеві до сплати суму судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру в сумі 11350 гривень 00 копійок.

З урахуванням вищевикладеного, позивачеві за необхідно виправити недоліки поданої заяви, а саме:

- визначити у позові ціну позову, яка повинна дорівнювати дійсній ринковій вартості спірного майна: Ѕ частки домоволодіння, по АДРЕСА_1 , що складається з: Ѕ частки літ. «А», загальною площею 28,4 кв.м.; Ѕ частки під літ. «Ч». загальною площею 46,4 кв.м.; Ѕ частки під літ. «Ш», загальною площею 21,7 кв.м.; Ѕ частки під літ. 2А, загальною площею 15,3 кв.м., Ѕ частки вбиральні під літ. «Е1» та споруд №1-5,І,ІІ, станом на день подання позовної заяви до суду, з наданням до суду відповідних доказів на підтвердження вартості спірного майна, якими може бути відповідний звіт про визначення ринкової вартості майна;

- у разі визначення ціни позову, надати до суду документ на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви за вимогами майнового характеру, який підлягає до сплаті у розмірі 1 відсоток від встановленої ціни позову, однак не менше ніж 908,00 грн. та не більше 11350 гривень 00 копійок, з урахуванням вже сплаченої суми судового збору в сумі 4000,00 грн.;

- у разі неможливості надати до суду належні докази на підтвердження визначеної позивачем ціни позову стосовно спірного нерухомого майна, у такому разі слід вважати встановленим судом, що належить до сплати розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру у максимальному розмірі, а саме 11350,00 грн., а відтак з урахуванням вже сплаченої суми судового збору у розмірі 4000,00 грн., доплаті підлягає судовий збір в сумі 7350,00 грн. (11350 гривень 00 копійок 4000,00 грн. = 7350,00);

- суд роз`яснює, що судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме:

Отримувач коштівГУК в Од.обл./Київський р-н/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37607526
Банк отримувачаКазначейство України (ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA0015756
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа)

- у разі сплати судового збору в належному розмірі надати до позову відкоректований попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- роз`яснити позивачеві, що у разі надання до суду додаткових документів до позовної заяви, у відповідності до ч.1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен надати їх копії у відповідності до кількості відповідачів та третіх осіб по справі.

Частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки встановлено не відповідність позовної заяви вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, підлягає залишенню без руху та слід надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків поданої заяви, терміном в десять днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Калініченко Л. В.