ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

«22» березня 2021 року

м. Харків

справа № 620/564/19

провадження № 22ц/818/660/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В. (суддя-доповідач),

суддів - Котелевець А.В., Яцини В.Б.

за участю секретаря Дмитренко А.Ю.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , представниця відповідачів ОСОБА_4 , Бердянська сільська рада Зачепилівського району Харківської області,

третя особа - Харківська філія Державного підприємства «Національні інформаційні системи»

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Зачепилівського районного суду Харківської області від 09 вересня 2020 року в складі судді Яценка Є.І.

в с т а н о в и в:

У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області, третя особа: Харківська філія Державного підприємства «Національні інформаційні системи» про встановлення нікчемності заповіту.

Рішенням Зачепилівського районного суду Харківської області від 09 вересня 2020 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено; стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати, пов`язані з розглядом даної цивільної справи в сумі 6 000,00 грн, та на користь ОСОБА_3 судові витрати, пов`язані з розглядом даної цивільної справи в сумі 6 000,00 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просив призначити по справі повторну судову почеркознавчу експертизу, на розгляд якої поставити питання, чи виконано підпис від імені ОСОБА_5 в заповіті, посвідченому секретарем виконавчого комітету Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області Войтенко Є.В. 24 жовтня 2017 року, екземпляр якого надіслано Зачепилівською селищною радою до Зачепилівської державної нотаріальної контори для спадкової справи, а згодом надісланого суду, - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ; при дослідженні в якості порівняльного зразку використовувати підпис, виконаний на заяві для отримання паспорту (форма №1) від імені ОСОБА_5 ; доручити проведення експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав клопотання та просив призначити повторну судову почеркознавчу експертизу, посилаючись на те, що заява для отримання паспорту від імені ОСОБА_5 не досліджувалась.

В свою чергу представник відповідачів заперечувала проти призначення повторної судової почеркознавчої експертизи та просила в задоволенні клопотання відмовити. При цьому вважала, що всі матеріали, які були надані для проведення експертизи, зокрема, і заява про отримання паспорту, досліджувалися експертом, в результаті чого зроблені відповідні висновки, з якими позивач не згодний. Висновок експертизи це не єдиний доказ, який підтверджує, що підпис зроблено ОСОБА_5 .

Вислухавши думку з`явившихся учасників справи, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи клопотання, судова колегія вважає, що клопотання ОСОБА_1 про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1 статті 81 ЦПК України).

Відповідно до частин 1, 2 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності .

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Частиною 2 статті 113 ЦПК України передбачено, що якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Відповідно до пункту 1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Згідно пункту 3.6 Інструкції, у разі призначення експертизи (залучення експерта) для проведення додаткової або повторної експертизи, крім матеріалів, зазначених у пункті 3.3 цього розділу, до експертної установи (експертові) надаються також висновки попередніх експертиз з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо), а також додаткові матеріали, що стосуються предмета експертизи, які були зібрані після надання первинного висновку.

У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

За змістом пункту 4.15 Інструкції у дослідницькій частині висновку експерта при проведенні повторної експертизи вказуються причини розбіжностей з висновками попередніх експертиз, якщо такі розбіжності мали місце.

Повторною визнається судова експертиза, у проведенні якої експерт досліджує ті ж самі об`єкти і вирішує ті ж самі питання, які досліджувалися і вирішувалися у первинній судовій експертизі.

Нові об`єкти на дослідження повторної судової експертизи подаватися не можуть, так само як не можуть ставитися на її вирішення питання, які не розглядалися попередньою експертизою.

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав сторін чи інших осіб.

Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні.

Повторну судову експертизу слід доручати іншому експерту (експертам).

Як роз`яснено у пункті 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», в ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Як вбачається з матеріалів справи, позовні вимоги ОСОБА_1 про встановлення нікчемності заповіту обґрунтовані тим, що його мати ОСОБА_5 не могла самостійно прочитати текст заповіту та підписати його, оскільки за життя не мала освіти, не вміла читати та писати.

Ухвалою Зачепилівського районного суду Харківської області від 07 листопада 2019 року призначено у справі судово-почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

Чи виконано рукописний текст в заповіті, посвідченому секретарем виконавчого комітету Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області Войтенко Є.В. 24 жовтня 2017 року, екземпляр якого наданий ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а саме «заповит прочитано в голос та пидписано мною ОСОБА_5 », - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

Чи виконано підпис від імені ОСОБА_5 в заповіті, посвідченому секретарем виконавчого комітету Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області Войтенко Є.В. 24 жовтня 2017 року, екземпляр якого наданий ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

Чи виконано рукописний текст в заповіті, посвідченому секретарем виконавчого комітету Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області Войтенко Є.В. 24 жовтня 2017 року, екземпляр якого надіслано Зачепилівською селищною радою до Зачепилівської державної нотаріальної контори для спадкової справи, а згодом надіслано суду, а саме «заповит прочитано в голос та питписано мною ОСОБА_5 », - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

Чи виконано підпис від імені ОСОБА_5 в заповіті, посвідченому секретарем виконавчого комітету Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області Войтенко Є.В. 24 жовтня 2017 року, екземпляр якого надіслано Зачепилівською селищною радою до Зачепилівської державної нотаріальної контори для спадкової справи, а згодом надіслано суду, - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

Як вбачається з висновку експерта за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи № 27759 від 18 березня 2020 року, підпис від імені ОСОБА_5 в одному примірнику заповіту від 24 жовтня 2017 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області Войтенко Є.В. (зареєстрований запис № 109), який надіслано Зачепилівською селищною радою до Зачепилівської державної нотаріальної контори для спадкової справи, розташований у рядку «підпис», виконаний самою ОСОБА_5 ; питання про виконання рукописного запису «Заповит прочитано вголос та питписано мною ОСОБА_6 » у цьому примірнику, підпису від імені ОСОБА_5 в іншому примірнику заповіту від 24 жовтня 2017 року, який надано ОСОБА_2 та ОСОБА_3 і рукописного запису в іншому примірнику не вирішувалось (а. с. 229-235, том 1).

У вступній частині висновку експерта зазначено, що підпис від імені ОСОБА_5 , який був представлений в якості її вільного зразка в заяві про видачу паспорту (форма №1), різниться з іншими вільними зразками її підпису, які були надані раніше, тому цей підпис не приймався експертом до уваги в ході порівняльного дослідження.

Допитана у судовому засіданні суду першої інстанції експерт ОСОБА_7 повідомила, що при порівняльному дослідженні вільних зразків підпису (10 підписів) ОСОБА_5 та наданих матеріалів, які надійшли до лабораторії встановлено, що підпис від імені ОСОБА_5 в одному примірнику заповіту від 24 жовтня 2017 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області Войтенко Є.В. (зареєстрований запис № 109), виконано саме померлою ОСОБА_5 .

Обґрунтовуючи наявність підстав для призначення повторної експертизи у справі, позивач посилався на те, що, на його думку, як вільний зразок підпису ОСОБА_5 мав бути взятий до уваги саме її підпис у заяві про видачу паспорту (форма №1).

Однак, не взяття експертом до уваги в ході порівняльного дослідження в якості вільного зразка підпису ОСОБА_5 в заяві про видачу паспорту (форма №1), оскільки він різниться з іншими вільними зразками її підпису, не свідчить про порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Як вбачається з копії паспорту ОСОБА_5 , паспорт їй видано 22 грудня 1999 року, тобто зразок її підпису на заяві про видачу паспорта майже двадцятирічної давнини, отже не взятий експертом до уваги, на відміну від зразків підписів, виконаних ближче до періоду виконання досліджуваного підпису у заповіті.

Доводи ОСОБА_1 , що він як сторона у справі був позбавлений можливості вказати, які саме підписи мають бути для експерта вільними зразками для дослідження, є безпідставними, оскільки позивач особисто не є виконавцем досліджуваних підписів та не може надавати експерту вказівки щодо порядку дослідження зразків підпису.

Підстав вважати висновок проведеної у справі почеркознавчої експертизи від 18 березня 2020 року необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або сумнівів у його правильності не вбачається.

ОСОБА_1 належними доказами вищевказаний висновок судово-почеркознавчої експертизи не спростовано, обґрунтованих підстав для призначення повторної експертизи не наведено.

Таким чином, судова колегія вважає, що підстав для проведення повторної судово-почеркознавчої експертизи немає, тому зазначене клопотання ОСОБА_1 необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 103, 113, 381 ЦПК України

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно з дня її проголошення, є остаточною, касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді А.В. Котелевець

В.Б. Яцина

Повний текст ухвали складено 23 березня 2021 року.