КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 753/8318/19 Головуючий 1 інстанція -Лужецький О.Р.
Провадження № 22-ц/824/3092/2021 Доповідач 2 інстанція - Суханова Є.М.
П О С Т А Н О В А

іменем України

23 грудня 2021 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді: Суханової Є.М.,

суддів: Гуля В.В., Олійника В.І.

розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 20 лютого 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дім Комфорт» Корчева Геогрія Юрійовича про зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до голови правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дім Комфорт» про зобов`язання вчинити дії.

Свої вимоги обгрунтував тим, щопозивач є власником квартири АДРЕСА_1 . В цьому будинку створено ОСББ «Дім Комфорт».

Рішенням Загальних Зборів прийнято встановити загальнобудинкові системи відеонагляду. Позивач зазначає, що у нього був віддалений доступ та пароль для входу до загальнобудинкової системи відеонагляду і до недавнього часу керівництво ОСББ «Дім Комфорт» не створювало перешкод у цьому, але в подальшому доступ заблоковано.

Зазначив, що 14.03.2019 року звернувся до правління ОСББ «Дім Комфорт» з заявою про надання йому паролю доступу до загальнобудинкової системи відеонагляду, 16.04.2019 року отримав від голови правління ОСББ «Дім Комфорт» Корчева Г.Ю. відмову.

Просив зобов`язати голову правління ОСББ «Дім Комфорт» Корчева Георгія Юрійовича надати ОСОБА_1 пароль для віддаленого доступу до загальнобудинкової системи відеонагляду у будинку по АДРЕСА_2 .

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 20 лютого 2020 року у задоволені позову ОСОБА_1 до голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дім Комфорт» Корчева Георгія Юрійовича про зобов`язання вчинити дії - відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, посилаючись на те, що воно винесене з порушенням норм процесуального та матеріального права, з неповним та всебічним дослідженням всіх обставин справи та невідповідності висновків суду обставинам справи.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, посилалось на те, що рішенням загальних зборів співвласників «Дім Комфорт» від 27.09.2019 року затвердило особливий порядок користування системою відео нагляду, а тому зазначає, що законність та обґрунтованість рішення загальних зборів ОСББ «Дім комфорт» не може бути предметом розгляду справи з підстав вищезазначено, тобто питання доступу до загально будинкової системи відео нагляду врегульовано відповідно до вимог законодавства.

Тому просить скасувати рішення Дарницького районного суду міста Києва від 20 лютого 2020 року та прийняти відмову позивача від позову і закрити провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також, надав сторонам строк для подачі відзиву.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників. (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі №668/13907/13ц).

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до змісту принципів верховенства права та пропорційності, ст.ст. 10, 11 ЦПК України, норми цивільного процесуального права мають застосовуватися судом відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, зокрема Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950р., та практики Європейського суду з прав людини як джерела права, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно ч. 1ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Крім того, відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав згідно вказаної статті є припинення дії, яка порушує право та відновлення становища, яке існувало до порушення.

Отже, кожна особа має право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права чи законного інтересу, який не суперечить загальним засадам чинного законодавства. Порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

З матеріалів справи вбачається та встановлено судом першої інстанці, що

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 27.02.2013 року.

В будинку АДРЕСА_2 створено ОСББ «Дім Комфорт».

Звертаючись до суду з позовом позивач зазначає, що у нього був віддалений доступ та пароль для входу до загальнобудинкової системи відеонагляду і до недавнього часу керівництво ОСББ «Дім Комфорт» не створювало перешкод у цьому, але в подальшому доступ заблоковано.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоповерхового будинку, захисту їхніхправ та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоповерхового будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоповерхового будинку».

Згідно приписів статті першої ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоповерхового будинку», ОСББ - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежилих приміщень багатоповерхового будинку для сприяння використанню їхнього майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до статті 19 Конституції України ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Відповідно до статті 18 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоповерхового будинку» об`єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов`язане: забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам; звітувати загальним зборам про виконання кошторису об`єднання за рік; забезпечувати виконання вимог статуту об`єднання; виконувати свої договірні зобов`язання; забезпечувати дотримання інтересів усіх співвласників при встановленні умов і порядку володіння, користування і розпорядження спільною власністю, розподілі між співвласниками витрат на експлуатацію та ремонт спільного майна; припиняти дії третіх осіб, що утруднюють або перешкоджають реалізації прав володіння, користування і розпорядження спільним майном співвласниками; у випадках, передбачених законодавством, статутом об`єднання, представляти інтереси співвласників відповідно до наданих повноважень у відносинах з третіми особами.

Виконання зобов`язань об`єднанням належить до повноважень його правління відповідно до статуту об`єднання.

Відповідно до частини другої статті 10 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоповерхового будинку» вищим органом управління об`єднання є загальні збори. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема питання про використання спільного майна.

14.03.2019 року ОСОБА_1 звернувся до відповідача з заявою про надання йому паролю до загальнобудинкової системи відеонагляду.

16.04.2019 року ОСОБА_1 отримав відповідь від ОСББ «Дім комфорт», в якій йому було роз`яснено право винести питання про надання йому доступу до будинкової системи відеонагляду за загальні збори ОСББ.

Згідно витягу з Протоколу загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку ОСББ «Дім Комфорт» № 12 від 27.09.2019 року прийнято визначити всю інформацію із системи відеонагляду будинку - інформацією з обмеженим доступом (конфіденційною інформацією) та для цього затверджено «Порядок користування системою відеонагляду ОСББ «Дім Комфорт».

Відповідно до пунктів 2.2., 2.3. "Порядку користування системою відеонагляду ОСББ «Дім Комфорт»" голові правління надано наступні повноваження: надавати співвласникам на їх письмовий запит час для перегляду (з головою правління або з уповноваженою особою в правлінні ОСББ «Дім Комфорт») відеозапис обставин вчиненого правопорушення, що пов`язане з особою заявника чи його майном, а також при необхідності, надання фото та копій відеозапису цього правопорушення; надавати уповноваженим особам компетентних органів час для перегляду (з головою правління або з уповноваженою особою в правлінні ОСББ «Дім Комфорт») обставин вчиненого правопорушення та надавати копії відеозапису необхідних подій на їх запит.

Рішення загальних зборів № 12 від 27.09.2019року є чинним та не скасовано в порядку, передбаченому законом.

Крім того, позивачем не надано будь-яких доказів щодо недійсності даного рішення, в матеріалах справи такі докази також відсутні.

Відповідно до ст.ст.77-81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, суд першої інстанціївірно дійшов до висновку про відмову ОСОБА_1 у задоволенні позову про надання йому паролю для віддаленого доступу до загальнобудинкової системи відеонагляду у будинку по АДРЕСА_2 .

Порушень норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення справи, а також обставин, які є обов'язковими підставами для скасування судового рішення, апеляційний суд не встановив.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Висновки суду відповідають обставинам справи, які судом установлені відповідно до вимог процесуального закону, а також узгоджуються з нормами матеріального права, які судом правильно застосовані.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 20 лютого 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови виготовлено 23 грудня 2021 року.

Головуючий: Є.М. Суханова

Судді: В.В. Гуль

В.І.Олійник