ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 2-793/11
Провадження № 2/210/7/21
У Х В А Л А

іменем України

"16" березня 2021 р. м. Кривий Ріг

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровській області у складі:

головуючого судді Ступак С.В.,

при секретарі судового засідання Доценко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кривому Розі цивільну справу за уточненим позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства телерадіокомпанія «Рудана», третя особа: ОСОБА_2 про затримку розрахунку заробітної плати,-

ВСТАНОВИВ :

У провадженні судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Ступак С.В. відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 листопада 2019 року надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства телерадіокомпанія «Рудана», третя особа: ОСОБА_2 про затримку розрахунку заробітної плати.

Ухвалою суду від 15 листопада 2019 року суддею Ступак С.В. прийнято до свого провадження вказану цивільну справу та призначено судовий розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. (т.5, а.с.59)

У судове засідання призначене судом на 25 листопада 2019 року не з`явились учасники по справі, причини неявки суду не повідомили, у зв`язку з чим, судом було відкладено розгляд справи на 26 лютого 2020 року.

26 лютого 2020 року позивачем до суду було подано уточнену позовну заяву до Комунального підприємства телерадіокомпанія «Рудана», третя особа: ОСОБА_2 про визнання неправомірними, протиправними дії адміністрації про не нарахування та не донарахування додаткової зарплати згідно «Положення про додаткову зарплату» - додаток № 2 до колективної угоди за 2005 та 2006 роки та стягнення з Комунального підприємства телерадіокомпанія «Рудана» на користь ОСОБА_1 недоплаченої додаткової заробітної плати, в сумі 3576,56 грн.

26 лютого 2020 року у зв`язку з зайнятістю судді Ступак С.В. у колегіальному судовому засіданні в іншій справі, судом було відкладено розгляд вказаної справи на 09 квітня 2020 року.

Присутній у судовому засіданні 09 квітня 2020 року позивач ОСОБА_1 просив суд прийняти до розгляду уточнену позовну заяву від 26 лютого 2020 року та звернувся до суду з заявою клопотанням про організацію проведення відеоконференції судом, з експертом Дніпропетровського НДІСЕ Оніщенко О.Г. та про призначення бухгалтерської експертизи.

Ухвалою суду від 09 квітня 2021 року уточнену позовну заяву від 26 лютого 2020 року прийнято до розгляду. (т.5, а.с.82, 84)

Ухвалою суду від 09 квітня 2021 року заява - клопотання № 1 позивача ОСОБА_1 про організацію проведення відеоконференції судом, з експертом Дніпропетровського НДІСЕ Оніщенко О.Г. та про призначення бухгалтерської експертизи залишено без розгляду. (т.5, а.с.83, 85-86)

У зв`язку з закінченням робочого часу судом оголошено перерву у розгляді справи до 28 травня 2020 року. Відповідно до наявною в матеріалах справи розписки від 09 квітня 2020 року, позивач був повідомлений належним чином про призначення наступної дати судового засідання по вказаній справі на 28 травня 2020 року. (т.5, а.с.90)

Однак, в судове засідання призначене судом на 28 травня 2020 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, причини неявки суду не повідомив, у зв`язку з чим, судом було відкладено розгляд справи на 05 серпня 2020 року та направлено останньому судову повістку шляхом направлення SMS-повідомлення за номером вказаним в заявкі від 04 листопада 2019 року на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлень (т.5, а.с.34).

В судове засідання призначене судом на 05 серпня 2020 року позивач ОСОБА_1 повторно не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відповідно до Довідки про недоставлення SMS, ОСОБА_1 не отримав SMS-повідомлення про призначення розгляду справи на 28 травня 2020року, з причини: «Абонент тимчасово недоступний». (т.5, а.с. 94)

У зв`язку з чим, судом було повторно відкладено розгляд справи на 29 вересня 2020 року.

29 вересня 2020 року позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, однак, поза межами судового засідання 29 вересня 2020 року подав до канцелярії суду заяву про відвід головуючого судді Ступак С.В.

Ухвалою суду від 29 вересня 2020 року заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Ступак С.В. від розгляду цивільної справи за уточненим позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства телерадіокомпанія «Рудана», третя особа: ОСОБА_2 про затримку розрахунку заробітної плати залишено без задоволення. (т.5, а.с. 105)

У зв`язку з неявкою в судове засідання призначене судом на 29 вересня 2020 року позивача по справі, судом оголошено перерву у розгляді справи на 02 грудня 2020 року.

Однак, в судове засідання призначене на 02 грудня 2020 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення позивач 07.11.2020 року отримав судову повістку про виклик до суду. (т.5, а.с.107)

У зв`язку з неявкою в судове засідання позивача по справі, судом було відкладено розгляд справи на 28 січня 2021 року.

В судове засідання 28 січня 2021 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке отримано позивачем 29.12.2020 року. (т.5, а.с.112)

У зв`язку з неявкою в судове засідання позивача по справі, судом було відкладено розгляд справи на 16 березня 2021 року.

Однак позивач у судове засідання, яке призначене на 16 березня 2021 року не з`явився, про причину неявки суд не повідомили, незважаючи на те, що про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчать Довідка про отримання судової повістки за допомогою SMS-повідомлення. (т.5, а.с.114)

При цьому, суд зазначає, що позивач не подав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Згідно частин першої та другої статті 211 ЦПК України, розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Відповідно до пункту першого частини восьмої ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Відповідно до частини тринадцятої статті 128 ЦПК України за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

З матеріалів справи встановлено, що 04 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявкою на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлень, вказавши номер для направлення SMS-повідомлень. (т.5, а.с.34)

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Однак, позивач у судові засідання призначені судом на 29 вересня 2020 року, 02 грудня 2020 року, 28 січня 2021 року та 16 березня 2021 року не з`явилися, причини неявки суду не повідомляли.

Як зазначено в ст.10 ЦПК України, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Між тим статтями 223, 257 ЦПК врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Так, згідно ч.5 ст.223, п.3 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду. При цьому, закон жодним чином не пов`язує повторну неявку в судове засідання позивача з будь-якими об`єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов`язує суд перевіряти причини повторної неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності.

Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини га основоположних свобод 1950 року.

Згідно п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк.

Аналогічні висновки викладені в Постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі №759/6512/17, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 02 вересня 2020 року у справі № 461/3580/15-ц.

Відповідно до §23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Як зазначив Верховний суд (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019) повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду навіть за наявності поважних причин такої неявки.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України, суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

У зв`язку із наведеним вище, враховуючи, що позивач чотири рази поспіль не з`являлись у судові засідання, повідомлявся судом належним чином про дату, час та місце розгляду справи у встановленому процесуальним законом порядку, із заявою про розгляд справи у їх відсутність не зверталися, суд приходить до висновку про те, що поданий позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 13, 43, 44, 121, 131, 211, 223, 253, п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Уточнений позов ОСОБА_1 до Комунального підприємства телерадіокомпанія «Рудана», третя особа: ОСОБА_2 про затримку розрахунку заробітної плати - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя: С. В. Ступак