Справа № 643/4862/21
Провадження № 2-з/643/62/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" березня 2021 р. м.Харків

Суддя Московського районного суду м.Харкова Кононенко Т.О., ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви, -

встановив:

19.03.2022 року від представника заявника ОСОБА_1 адвоката Мозгової Оксани Анатоліївни, через систему « Електроний суд» до Московського районного суду м.Харкова надійшла заява про забезпечення позову до подачі позовної заяви, згідно якої просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборону оголошення відчуження трикімнатної квартири АДРЕСА_1 ; заборонити державним реєстраторам, державним та приватним нотаріусам та будь яким іншим особам вносити будь які відомості до єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень з відчуження трикімнатної квартири АДРЕСА_1 ; зобовязати ОСОБА_2 утримуватися від будь яких дій, повязаних з відчуженням або передачою в оренду, користування будь яким іншим особам квартиру трикімнатної квартири АДРЕСА_1 .

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.03.2021 року, заяву передано в провадження судді Кононенко Т.О.

Розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Мозгової Оксани Анатоліївни про забезпечення позову до подачі позовної заяви, вивчивши додані до неї документи, суд дійшов наступного висновку.

Частинами 1,2 ст. 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч.3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Вказана позиція викладена у Постанові Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.09.2019 року по справі №320/3560/18.

З заяви представника заявника ОСОБА_1 адвоката Мозгової Оксани Анатоліївни про забезпечення позову до подачі позовної заяви не вбачається, з якими конкретно вимогами він має намір звернутися в подальшому до суду, а вона лише вказує, що має намір підготувати та подати позов про визнання договору купівлі продажу недійсним та витребувати майно із чужого незаконного володіння, тобто заявником не визначено конкретний предмет позову, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, який позивач буде просити суд визначити у рішенні. Не зазначення в заяві про забезпечення позову до подачі позовної заяви обсягу позовних вимог з якими заявник має намір звернутися до суду унеможливлює встановлення зв`язку між заходом забезпечення позову (який просить застосувати заявник) і предметом позову, щодо відповідності та співмірності заходу забезпечення позову предмету позову.

Крім того, представник заявника ОСОБА_1 адвокат Мозгова Оксана Анатоліївна у заяві про забезпечення позову до подачі позовної заяви не зазначила, яким чином невжиття заходу забезпечення позову, який вона просить застосувати, утруднить або зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову з яким вони мають намір звернутися до суду.

Враховуючи викладені обставини, суд дійшов висновку, що заявником не аргументовано заяву про забезпечення позову до подачі позовної заяви щодо застосовування заходів забезпечення позову та не надано доказів щодо реальної небезпеки, за якої невжиття заходів забезпечення позову може призвести до ускладнення, або навіть неможливості у майбутньому виконати рішення суду.

Саме лише посилання в заяві про забезпечення позову на потенційну можливість того, що невжиття відповідних заходів може утруднити чи унеможливити виконання рішення суду без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

Враховуючи викладене, те, що заявником не наведено обставин та мотивів, яким чином невжиття запропонованих нею заходів забезпечення позову утруднить або зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову, суд приходить висновку, що заявнику слід відмовити у задоволенні його заяви про забезпечення позову до подачі позовної заяви.

Крім того, відповідно до ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються до суду в оригіналі або в належним чином завіреній копії, учасник справи, який подає документи в копіях повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Однак в порушення даної статті до заяви надано копії документів, які посвідчені неналежним чином, оскільки ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів «Згідно з оригіналом», назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті), чи які подаються юридичними особами публічного та приватного права).

Керуючись ст.ст.150,153,259-261 ЦПК України, -

ухвалив:

У задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_1 адвоката Мозгової Оксани Анатоліївни про забезпечення позову до подачі позовної заяви - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Т.О. Кононенко