справа №619/3158/20
провадження №2-п/619/16/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2021 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: головуючого судді- Остропілець Є.Р.,

при секретарі Суржкової В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 01.12.2020,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дергачівського районного суду Харківської області розглядалась

цивільна справа №619/3158/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Заочним рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 01.12.2020 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адрсою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в сумі 30871 (тридцять тисяч вісімсот сімдесят одна) грн.70 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі в сумі 840,80 грн (вісімсот сорок гривень 80 копійок).

11.03.2021 до Дергачівського районного суду Харківської області звернувся відповідач ОСОБА_1 з заявою про перегляд заочного рішення.

У своїй заяві вказує, що рішення було ухвалено з порушенням норм матеріального і процесуального права, він не міг брати участь у розгляді справи з поважних причин та, як наслідок, був позбавлений можливості надати суду докази та заперечення проти позову, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, а також подати заяву про пропуск позивачем строку позовної давності. Його відсутність під час розгляду справи обумовлена тим, що він не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, оскільки не отримував від Дергачівського районного суду Харківської області повістки про виклик до суду на 01.12.2020 та матеріали справи відповідної повістки не містять.

У судове засідання позивач по справі ОСОБА_2 надала заяву в якій заперечувала проти задоволення заяви та просила відмовити у перегляді заочного рішення.

У судове засідання відповідач по справі ОСОБА_1 наполягав на задоволенні заяви, просив розглядати справу у його відсутність.

Суд вважає за можливе слухати справу без фіксування технічними засобами відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає заяву такою, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Заочним рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 01.12.2020 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адрсою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в сумі 30871 (тридцять тисяч вісімсот сімдесят одна) грн.70 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі в сумі 840,80 грн (вісімсот сорок гривень 80 копійок).

11.03.2021 до Дергачівського районного суду Харківської області звернувся відповідач ОСОБА_1 з заявою про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 01.12.2020 року.

Відповідно рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Судом взято до уваги, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення та те, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд зазначає, що в матеріалах справи міститься явочний лист від 10.11.2020 про відкладення (перенесення) судового засідання на 01.12.2020 на 09.30 год. в якому міститься підпис представника відповідача ОСОБА_3 , що свідчить про обізнаність сторони позивача про дату, час та місце слухання справи.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст.288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Заявником до заяви про перегляд заочного рішення суду не надано нових доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи та які не були досліджені судом при ухваленні заочного рішення суду, виходячи із вищевикладеного, суд не вбачає законних підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до п.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Отже, враховуючи зазначену норму закону та вище викладені обставини, якими спростовано доводи відповідача у заяві про перегляд заочного рішення, суд вважає, що дана заява повинна бути залишена без задоволення, так як відповідачем не доведено обставини, які є підставою для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 247, 285-288, 353-354 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 01.12.2020 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. Р. Остропілець