Справа № 206/5628/19
Провадження № 2/206/18/21
У Х В А Л А

17 березня 2021 року Самарський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Кушнірчука Р.О.,

при секретареві Ільїній І.М.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні матеріали доповненої та уточненої позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл та визнання права власності на майно подружжя, поданої в рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частину домоволодіння та земельної ділянки,

за участю:

представника позивача адвоката Ульяненка А.А.,

представника відповідача адвоката Маркело В.О.,-

ВСТАНОВИВ:

В проваджені Самарського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частину домоволодіння та земельної ділянки.

17 березня 2021 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із доповненою та уточненою позовною заявою до ОСОБА_2 про розподіл та визнання права власності на майно подружжя.

Позивач та її представник у підготовчому засіданні просили суд прийняти заявлену позивачем доповнену та уточнену позовну заяву.

Відповідач та його представник заперечували проти прийняття доповненої та уточненої позовної заяви ОСОБА_1 , зокрема представник відповідача наголошувала на тому, що вказана позовна заяви подана із порушенням вимог ЦПК України та підлягає залишенню без руху.

Заслухавши доводи сторін та їх представників, ознайомившись з матеріалами доповненої та уточненої позовної заяви, матеріалами цивільної справи, суд приходить до висновку, що уточнена та доповнена позовна заявапідлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Подання до суду уточненої/доповненої позовної заяви із зазначенням про збільшення або зменшення позовних вимог повинно відбуватись із дотриманням загальних вимог до форми і змісту позовної заяви, визначених статтями 175-177 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Проте, у порушення вказаних вимог позивачем ОСОБА_1 не зазначено ціну позову у доповненій та уточненій позовній заяві.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності - дійсною вартістю нерухомого майна.

Зі змісту доповненої та уточненої позовної заяви вбачається, що позивачем збільшено позовні вимоги, а саме збільшено обсяг майна, яке позивач просить суд розподілити між нею та відповідачем, а також визнати за нею право власності щодо вказаного майна.

Таким чином, позивачу необхідно вказати ціну зміненого та доповненого позову виходячи із загальної вартості рухомого майна та дійсної вартості нерухомого майна, яке позивач просить суд розподілити та на яке визнати за нею право власності.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 ЦПК України у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.

Однак, позивачем не було додано до матеріалів доповненої та уточненої позовної заяви квитанції про сплату суми судового збору, яка підлягає сплаті з урахуванням збільшених позовних вимог.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2270 грн.

Згідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем встановлено ставку судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, в прохальній частині доповненої та уточненої позовної заяви ОСОБА_1 заявлено вимогу майнового характеру, а саме визнання права власності за позивачем на Ѕ частину житлового будинку та земельної ділянки, а також права власності на певне рухоме майно, перелік якого зазначено в доповненій та уточненій позовній заяві.

Таким чином, враховуючи зазначені вимоги закону, позивачу необхідно визначити ціну позову, виходячи із загального розміру дійсної вартості Ѕ частини спірного житлового будинку, Ѕ частини земельної ділянки та вартості рухомого майна на яке позивач просить суд визнати за нею право власності.

Виходячи із розміру визначеної ціни позову, позивачу ОСОБА_1 необхідно визначити суму судового збору, яка повинна складати 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Після визначення суми судового збору, що підлягає сплаті за звернення до суду із позовною заявою з урахуванням збільшених позовних вимог, позивачу ОСОБА_1 необхідно доплатити різницю між визначеною сумою судового збору та сумою судового збору, сплаченою під час первинного звернення до суду (4500,00 грн.), а також надати до суду докази такої сплати.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В свою чергу, суд звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Доповнену та уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл та визнання права власності на майно подружжя залишити без руху.

Для виправлення зазначених в ухвалі недоліків встановити позивачу строк, який не може перевищувати 3 (трьох) днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач ГУК у Дн-кій обл./Сам.р/22030101, код отримувача (), банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), номер рахунку (IBAN) UA0004634, наявність відомчої ознаки «00» Без деталізації за відомчою ознакою.

Попередити, що у випадку не усунення в зазначений строк позивачем недоліків заяви, вона буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Р.О.Кушнірчук