КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження №88-ц/824/26/2021 Доповідач - Рубан С.М.
У Х В А Л А

23 березня 2021 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Рубан С.М., вирішуючи питання про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 27 жовтня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 21 лютого 2020 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про звернення стягнення на предмет іпотеки - задоволено.

Постановою Київського апеляційного суду від 27 жовтня 2020 року рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21 лютого 2020 року скасовано.

Ухвалено нове рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_1 - відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 12 000 грн, 00 грн.

25.01.2021 представник ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - ОСОБА_4 звернувся до Київського апеляційного суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якій просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 27 жовтня 2020 року та ухвалити нове судове рішення про відмову у позові.

Заява про перегляд за нововиявленими обставинами не відповідає вимогам ч. 3. ст. 426 ЦПК, а саме: не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

За статтею 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки; у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки; у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік; у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача.

Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки мають вартісну оцінку і носять майновий характер.

Відповідні висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17.

Подана представником ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - ОСОБА_4 заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно ч. 2, ч. 3 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 426 ЦПК України до заяви додаються: документ про сплату судового збору.

Відповідно до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Судовий збір за подання даної заяви становить 12 000 грн (8000 грн х 150%), який підлягає сплаті за реквізитами: на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

На підтвердження сплати судового збору надається оригінал документу про сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», зі змінами та доповненнями, внесеними Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 25.09.2015 року, суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами).

Таким чином, заяву представника ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 27 жовтня 2020 року слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 185, 426, 427 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 27 жовтня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім'ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про звернення стягнення на предмет іпотеки, залишити без руху.

Надати строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз'яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений судом термін недоліків заява про перегляд за нововиявленими обставинами буде визнана неподаною та повернута.

Суддя Рубан С.М.