Справа №403/7538/12
Провадження №2/932/94/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.03.2021 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Лукінова К.С. розглянувши уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Сьома дніпровська державна нотаріальна контора, Дніпровська міська рада, про виділ в натурі Ѕ частки з майна, що є у спільній частковій власності, визнання права власності на самочинне будівництво, -

В С Т А Н О В И В:

До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла уточнена позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Сьома дніпровська державна нотаріальна контора, Дніпровська міська рада, про виділ в натурі Ѕ частки з майна, що є у спільній частковій власності, визнання права власності на самочинне будівництво.

Разом із уточненою позовною заявою, ОСОБА_1 подала до суду заяву про відстрочення від сплати судового збору за подання вищевказаної уточненої позовної заяви. В обґрунтування своєї заяви вказала, що вона є пенсіонеркою за віком та отримує пенсію у розмірі 3399,76 грн. щомісячно, має хвороби, а розмір судового збору, який вона має сплатити перевищує 5% розміру її річного доходу.

Розглянувши клопотання та позовну заяву, вважаю наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Так, відповідно до вимог ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України «Про судовий збір».

Згідно п.1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, із заяви ОСОБА_1 та доданих до неї документів вбачається, що судовий збір за подання уточненої позовної заяви про виділ в натурі Ѕ частки з майна, що є у спільній частковій власності, визнання права власності на самочинне будівництво перевищує 5% розміру її річного доходу, а тому суд приходить до висновку, що заява необхідно зменшити розмір судового збору до 2039,86 грн., що буде становити 5% річного доходу позивача, у відстроченні сплати судового збору відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 4, 6, 136, 258, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору відмовити.

Зменшити розмір судового збору за подання уточненої позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Сьома дніпровська державна нотаріальна контора, Дніпровська міська рада, про виділ в натурі Ѕ частки з майна, що є у спільній частковій власності, визнання права власності на самочинне будівництво до 2039,86 грн.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.С. Лукінова