"22" березня 2021 р. Справа № 363/1106/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2021 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Свєтушкіна Д.А. розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства «РВС БАНК» до Відділу примусового виконання рішень Держаної виконавчої служби України, третя особа: ОСОБА_1 , про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «РВС БАНК» до Відділ примусового виконання рішень Держаної виконавчої служби України, третя особа: ОСОБА_1 , про скасування арешту майна.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, суд вважає за необхідним залишити позовну заяву без руху з наступних підстав.

Як вбачається з позову та доданих до нього матеріалів, позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 та ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно роз`яснень даних в абз. 1, 3 п. 10 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Згідно абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, у своїй позовній заяві АТ «РВС БАНК» просить скасувати арешт з дванадцяти земельних ділянок, що розташовані на території Лебедівської сільської ради Вишгородського району Київської області за кадастровими номерами: :34:005:0025; :34:005:0026; :34:005:0055; :34:005:0153; :34:005:0154; :34:005:0171; :34:007:0063; :34:007:0065; :34:007:0154; :34:007:0155; :34:007:0156; :34:007:0157.

Всі ці вимоги є самостійними позовними вимогами немайнового характеру, які стосуються окремих земельних ділянок з присвоєними їм відповідними кадастровими номерами, що сформовані як самостійний об`єкт цивільного права (ст. 79-1 ЗК України). Отже кожна з цих вимог є об`єктом справляння судового збору в розумінні вказаних вимог Закону.

Таким чином, в поданій позовній заяві об`єднано одночасно 12 (дванадцять) вимог немайнового характеру (про скасування арешту з 12 (дванадцяти) земельних ділянок).

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 (один) розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 2 270,00 грн.

Таким чином, при зверненні до суду із вказаним позовом позивачу належало сплатити судовий збір в розмірі 27 240, 00 грн. (12 вимог немайнового характеру * 2 270,00 грн. розмір одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Разом з тим, до матеріалів позовної заяви долучено меморіальний ордер № 7419 від 11.11.2020 року про сплату судового збору в розмірі 2 102,00 грн. та меморіальний ордер № 7419 від 16.03.2021 року про сплату судового збору в розмірі 168,00 грн.

Таким чином, позивачу належить доплатити суму судового збору в розмірі 24 970 (двадцять чотири тисячі дев`ятсот сімдесят) грн. (27 240,00 грн. 2 102 грн.-168,00 грн.).

Окрім цього, слід зазначити, що згідно роз`яснень даних у п. 2 постанові Пленуму ВССУ Про судову практику в справах про зняття арешту з майна № 5 від 03 червня 2016 року позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Отже, відповідачами у вказаних справах є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

Позивачем не дотримано вищезазначені вимоги, у зв`язку з чим позивачу необхідно визначитись з належним відповідачем та третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, за даною вимогою.

Також, відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК, у разі неможливості самостійно надати докази, учасник справи вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Позивачем до позовної заяви не долучено постанову старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Державної виконавчої служби України про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження № 39040241 від 11 грудня 2013 року межах виконавчого провадження №39040241, на підставі якої накладено арешт на спірні земельні ділянки, а також відсутнє клопотання про витребування судом даного доказу.

Враховуючи вищевикладене, позивачу слід усунути вищезазначені недоліки.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені в ухвалі суду, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. 76,77, 83, 84, 95,175,177,185, 260 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «РВС БАНК» до Відділу примусового виконання рішень Держаної виконавчої служби України, третя особа: ОСОБА_1 , про скасування арешту майна залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів, з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.А.Свєтушкіна