Провадження № 2/127/5011/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.03.2021 м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Романюк Л.Ф.,

при секретарі Курутіній О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини, мотивуючи позовні вимоги тим, що 26.04.2002 року ОСОБА_1 отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом від своєї матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 на 2/3 частини житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель, що знаходиться в АДРЕСА_3 .

08.11.2006 року за договором дарування від батька ОСОБА_4 позивачка набула право власності на 1/6 частку цього ж будинку по АДРЕСА_3 з відповідною часткою господарських будівель.

Таким чином ОСОБА_1 на праві особистої власності належить 5/6 частин житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель, розташованого за адресою АДРЕСА_3 , що підтверджується довідкою КП «ВМБТІ».

1/6 частина цього будинку зареєстрована за ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після його смерті відкрилась спадщина на зазначену частину будинку, однак його спадкоємці спадщину не прийняли, заяву до нотаріальної контори ні про прийняття спадщини, ні про відмову від неї не подавали.

Про ці обставини позивачці стало відомо в 2020 році, коли вона намагалась приватизувати земельну ділянку виділену для користування та обслуговування будинку. З проханням оформити право на спадкове майно позивачка звернулась до сина померлого власника частини будинку - ОСОБА_2 , було повідомлено, що він не зацікавлений у спадковому майні та не бажає займатися його оформленням.

Позивачка є племінницею померлого власника частини будинку, відноситься до спадкоємців п`ятої черги. Батько позивачки ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , на два роки раніше ніж його рідний брат ОСОБА_5 .

Спадкоємець ОСОБА_5 фактично відмовився від спадщини - 1/6 частини будинку про що позивачці стало відомо в жовтні 2020 року.

Просила суд, визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в один місяць.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнав.

Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін, на підставі наявних в справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Судом встановлено наступні фактичні обставини у справі.

26.04.2002 року ОСОБА_1 отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом від своєї матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 на 2/3 частини житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель, що знаходиться в АДРЕСА_3 (а.с.7).

08.11.2006 року за договором дарування від батька ОСОБА_4 позивачка набула право власності на 1/6 частку цього ж будинку по АДРЕСА_3 з відповідною часткою господарських будівель (а.с.6).

Таким чином ОСОБА_1 на праві особистої власності належить 5/6 частин житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель, розташованого за адресою АДРЕСА_3 , що підтверджується довідкою КП «ВМБТІ» (а.с.8).

1/6 частина цього будинку зареєстрована за ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.5).

Після його смерті відкрилась спадщина на зазначену частину будинку, однак його спадкоємці спадщину не прийняли, заяву до нотаріальної контори ні про прийняття спадщини, ні про відмову від неї не подавали.

Позивачка ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 (а.с.12), копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 (а.с.14), копією свідоцтва про смерть ОСОБА_4 серії НОМЕР_3 (а.с.10).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Як зазначалося, відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Тобто, за загальними правилами, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд мас враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб.

Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Тому оцінюючи пропуск строку позивачем, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 17 жовтня 2018 року по справі №681/203/17.

Відповідно до приписів ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи викладене, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що позивач з поважних причин, а саме через необізнаність, що спадщину не прийнято сином померлого, пропустила строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , а тому позов підлягає задоволенню та суд вважає достатнім визначити строк для прийняття спадщини тривалістю один місяць.

На підставі викладеного, керуючись ст.1268,1269,1270,1272 ЦК України, ст.5,11,12,13,76-82, 89,259,263-265,268,273,352,354 ЦПК України,

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_4 , додатковий строк тривалістю один місяць з дня набрання законної сили рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

Судові витрати віднести за рахунок позивача.

Рішення суду може бути оскаржено, шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення виготовлено 22.03.2021 року.

Суддя: