ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/781/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" березня 2021 р.

Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Іщенко І.М., за участі секретаря судового засідання

Боняк О.О. розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: нотаріуса Петриківської державної нотаріальної контори Могильної Людмили Григорівни про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В

15.06.2020 року до суду звернувся представник позивача адвокат Солодовник С.О. з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Державний нотаріус Петриківської державної нотаріальної контори Могильна Л.Г. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилася спадщина на Ѕ частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала йому на підставі договору дарування від 25.04.1997 року та на Ѕ частини земельної ділянки розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала йому на підставі договору дарування від 13.05.1997 року.

Позивач, звернувшись до Петриківської державної нотаріальної контори із заявою про видачу Свідоцтва про право на спадщину за законом, отримав відмову у вчиненні такої нотаріальної дії у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 стверджує, що пропустив зазначений строк з поважних причин, а саме: у зв`язку з хворобою його дружини та її матері, важким матеріальним становищем був вимушений постійно працювати та ввесь вільний від роботи час знаходився разом з дружиною. Також посилається на смерть матері в квітні 2016 року та пожежу в його квартирі в грудні 2017 як на обставини, що забрали його вільний час та фінансові можливості для оформлення спадщини після смерті батька.

За наведеного позивач просить суд визначити йому додатковий строк в один місяць з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_4 .

16.06.2020 ухвалою судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області відкрито провадження у справі та визначено справу розглядати в порядку загального позовного провадження.

09.12.2020 року ухвалою судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області підготовче провадження в цивільній справі закрито та призначено до судового розгляду по суті.

Представник позивача адвокат Солодовник С.О. в підготовчому засіданні просив задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 , посилаючись на поважність пропуску строку звернення до нотаріуса після смерті батька позивача ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , так як хворіла мати ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та дружина - ОСОБА_6 , яка потребувала нагляду лікарів.

В судове засідання представник позивача адвокат Солодовник С.О. надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Кузяков О.В. у судове засідання надав заяву, в якій позов визнав в повному обсязі, просив його задовольнити та розглядати без його участі та участі відповідача ОСОБА_2 .

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, хоча повідомлявся належним чином, про що свідчать повістки про виклик до суду повернуті за закінченням терміну зберігання.

Третя особа державний нотаріус Петриківської державної нотаріальної контори Могильна Л.Г. в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги задоволенню не підлягають із наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, актовий запис № 02 від 02.01.2015 року, складений Відділом ДРАЦС реєстраційної служби Петриківського районного управління юстиції у Дніпропетровській області (а.с. 7). Померлий ОСОБА_4 був батьком позивача ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, актовий запис № 21 від 24.05.1967 року, складений Чумаковською селищною радою Дніпропетровської області (а.с. 23). Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з: 1/2 частини житлового будинку, загальною площею 77.1 кв. м., житловою 39,5 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; 1/2 частини земельної ділянки площею 0,3113 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення: для обслуговування житлового будинку та ведення підсобного господарства. Зазначене майно належало померлому ОСОБА_7 на підставі договорів дарування житлового будинку від 25.04.1997 та земельної ділянки від 13.05.1997року (а.с. 8-9, 15-16)

З копії спадкової справи №184/2019 слідує, що у встановлений законом шестимісячний строк після смерті спадкодавця ОСОБА_4 з заявами про прийняття спадщини до Петриківської державної нотаріальної контори жодна особа не зверталася. Позивач по справі ОСОБА_1 з заявою про прийняття спадщини звернувся лише 03.09.2019 року (а.с. 212-226)

Згідно постанови державного нотаріуса Петриківської державної нотаріальної контори Могильної Л.Г. від 03.09.2019, позивачеві було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с. 226).

Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст.4 ЦПК).

Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог на підставі доказів, поданих учасниками справи (ч. 1. ст.13 ЦПК).

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч.1 ст. 89 ЦПК, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно до ст.76 ЦПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 1, 2, 3 статті 77 ЦПК передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК).

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частини 1 статті 80 ЦПК).

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як зазначено в правовому висновку, що викладений в постанові ВС від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 за змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, для отримання додаткового строку для прийняття спадщини позивач має суду довести, що протягом шести місяців після смерті спадкодавця ОСОБА_7 , в нього виникли та перманентно продовжувалися об`єктивні, непереборні та істотні труднощі для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Судом були досліджені копії медичних виписок, довідок та результатів медичного обстеження дружини позивача ОСОБА_8 та громадянки ОСОБА_9 (а.с. 28-113) та за результатами дослідження яких суд прийшов до висновку, що зазначені документи не відносяться до шестимісячного періоду часу, який почався після смерті спадкодавця ОСОБА_7 та протягом якого позивач мав звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

З такої ж причини не має доказового значення акт про пожежу від 26.12.2017, оскільки пожежа за місцем мешкання позивача мала місце після спливу шестимісячного терміну для прийняття спадщини.

Інших доказів, які б підтвердили існування в шестимісячний період з дня смерті спадкодавця об`єктивних обставин, у зв`язку з якими у позивача виникли непереборні та істотні труднощі для вчинення такої дії, суду надано не було.

Крім того суд вважає за необхідне вказати також на іншу підставу для відмови в задоволенні позовних вимог, яка хоча й не пов`язана з доведенням обставин поважності пропуску строку для прийняття спадщина, однак є суттєвою з огляду на невідповідність суб`єктного складу осіб які беруть участь у справі.

Так у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03.10.2018 у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18) зроблено висновок, згідно яким «позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини».

Як встановлено в судовому засіданні, зокрема це вбачається з матеріалів спадкової справи, після смерті спадкодавця ОСОБА_4 з заявами про прийняття спадщини до Петриківської державної нотаріальної контори жодна особа окрім позивача ніхто не звертався. На час відкриття спадщини разом зі спадкодавцем прожила лише його дружина ОСОБА_5 .

Беручи до уваги, що після смерті ОСОБА_4 спадщину ніхто із спадкоємців не прийняв, тому визначені позивачем особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не є належними відповідачами по справі. Враховуючи, що місцем відкриття спадщини є с. Лобойківка Петриківського району, на переконання суду належним відповідачем має бути відповідна територіальна громада.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

З огляду на вищезазначене, з урахуванням встановлених в судовому засіданні фактичних обставин справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є безпідставними, у зв`язку з чим вважає за необхідне в їх задоволенні відмовити.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що позивачу було відмовлено в задоволенні позовних вимог, судовий збір сплачений останнім при подачі позовної заяви у розмірі 840,80 грн. слід покласти на позивача.

На основі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 5, 18, 43, 49, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Державний нотаріус Петриківської державної нотаріальної контори Могильна Людмила Григорівна відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І. М. Іщенко