Справа № 296/5838/19
У Х В А Л А

Іменем України

23 листопада 2021 рокум. Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира в складі: головуючого судді Рожкової О.С., за участю секретаря судового засідання Ражика Б.Я., розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу, поділ майна подружжя,

У С Т А Н О В И В :

І. ПРОЦЕДУРА

1.1. 13.06.2019 ОСОБА_1 звернулась до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом, в якому просить:

(1) встановити факт проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу у період з початку 1999 року по 29.03.2008 року;

(2) визнати квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та поділити спільно нажите за час фактичних шлюбних відносин та за час шлюбу майно наступним чином:

- визнати за ОСОБА_1 , право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , залишивши іншу 1/2 частину у власності ОСОБА_2 ;

- визнати за ОСОБА_1 , право власності на 1/2 частину скутера, д.н. АМА 6455, та автомобіль ВАЗ 2104, д.н. НОМЕР_1 , залишивши іншу 1/2 частину за ОСОБА_2 ;

- залишити у власності відповідача: телевізор, вартістю 3000,00 грн., шведську драбину, вартістю 850 гривень, духову піч, вартістю 431,99 гривень, плиту двохкомфорну, вартістю 451,49 гривень, газову плиту, вартістю 780 гривень, дзеркало, вартістю 499 гривень, меблі - вітальню « Валентина », вартістю 1159 гривень, меблі на кухню, вартістю 1341 гривень, врахувавши вартість цього майна (8512,48) під час поділу спільної сумісної власності або стягнувши різницю при поділі майна з відповідача на її користь.

1.2. 02.09.2021 ухвалою суду відкрито провадження у справі №296/5838/19, яку вирішено розглядати у загальному позовному провадженні та призначено підготовче засідання, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву (а.с.56-57).

1.3. 24.02.2021 ухвалою Корольовського районного суду міста Житомира закрито підготовче провадження у цивільній справі №296/5838/19 та справу призначено до судового розгляду (а.с.107).

1.4. 23.11.2021 позивачем до Корольовського районного суду м. Житомира подано заяву про зменшення позовних вимог, в якій остання просить суд:

(1) встановити факт проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу в період з початку 1999 року по 29.03.2008;

(2) визнати право спільної сумісної власності на побутову техніку і меблі, придбані за час шлюбу: телевізор, вартістю 3000 гривень, шведську драбину, вартістю 850 гривень, духову піч, вартістю 431,99 гривень, плиту двох камфорну, вартістю 451,49 гривень, газову плиту, вартістю 780 гривень, дзеркало, вартістю 499 гривень, меблі - вітальню « Валентина », вартістю 1159 гривень, меблі на кухню, вартістю 1341 гривень, а всього на майно на суму 8512,48 гривень, залишивши його у власності ОСОБА_2 та стягнувши з нього на мою користь 4256,24 гривень - половину вартості даного майна;

(3) стягнути з ОСОБА_2 на мою користь компенсацію вартості 1/2 частини скутера реєстраційний номер АМА6455,та 1/2 частини автомобіля ВАЗ 21041, Д.Н. НОМЕР_1 ;

(4) стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача 23053,62 гривень - зроблених особистих витрат на придбання будівельних матеріалів та сантехніки, які були використані під час ремонту квартири АДРЕСА_1 та судові витрати.

ІІ. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ

2.1. За вимогами пункту 2 частини 2 статті 49 Цивільного процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

2.2. Відповідно до частини 1 статті 196 Цивільного процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

2.3. Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

2.4. Відповідно до статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

2.5. Згідно із частиною першою статті 131 Цивільного процесуального кодексу України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи […] на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

2.6. Відповідно до частини третьої статті 131 Цивільного процесуального кодексу України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

2.7. За правилами пункту 3 частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

IІІ. ПРАКТИКА ЄВРОПЕЙСЬКОГО СУДУ З ПРАВ ЛЮДИНИ

3.1. Практикою Європейський суд з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

3.2. Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01.04.2008, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26.04.2007).

3.3. У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

3.4. У рішенні у справі «Тойшлер проти Германії» Європейський Суд наголошував, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

ІV. МОТИВИ СУДУ

4.1. Встановлено, що 24.02.2021 ухвалою суду закрито підготовче засідання у справі та призначено справу до розгляду по суті.

4.2. 23.11.2021 позивачем до Корольовського районного суду м. Житомира подано заяву про зменшення позовних вимог, зі змісту якої вбачається, що вимоги 2, 3 та 4 є новими вимогами з якими позивач звернулася закінчення підготовчого засідання, а тому суд відмовляє в прийнятті такої заяви.

4.3. Крім того, як встановлено з матеріалів справи, позивач у судові засідання, що призначалися на 19.05.2021, 07.09.2021 та 23.11.2021, не прибула, причини неявки суду не повідомила, повідомлялась про розгляд справи шляхом направлення судових повісток рекомендованими листами з повідомленням про вручення на адресу, зазначену позивачем у позовній заяві, які отримувались позивачем особисто під підпис, що підтверджується підписом у повідомленнях про вручення судових повісток 25.03.2021, 22.07.2021 та 23.09. 2021 (а.с.116-117, 120-121).

4.4. При цьому, 19.05.2021 представником позивача подано заяву про відкладення судового засідання, призначеного на 19.05.2021, у зв`язку з технічними обставинами, однак доказів на підтвердження поважності неприбуття до заяви не долучено, а тому зазначені представником у заяві підстави не можуть вважатися поважними. Таким чином, позивач не прибула в судові засідання 19.05.2021, 07.09.2021 та 23.11.2021 та не повідомила причини неявки до суду.

4.5. Суд звертає увагу, що системний аналіз норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Наслідки повторного неприбуття в судове засідання позивача настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду.

Зазначені положення процесуального закону дисциплінують позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності, або скористатися правом взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічний правові висновки викладені в послідовній практиці Верховного Суду у постановах від 07.08.2020 у справі № 405/8125/15-ц, від 16.03.2020 у справі № 390/1076/18-ц, від 19.09.2018 у справі 760/1143/16-ц, від 27.06.2018 у справі № 201/15122/15-ц.

4.6. За таких обставин, у оскільки у зазначені судові засідання позивач не прибула, хоча належним чином повідомлялась про розгляд справи, правом на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не скористалась, будь-яких клопотань з цього приводу до суду не подала та зважаючи на відсутність у суду обов`язку з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, а також приймаючи до уваги відсутність в матеріалах справи заяви позивача про розгляд справи за її відсутності, Суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 49, 223, 257, 260, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, Корольовський районний суд міста Житомира,

П О С Т А Н О В И В :

1. Відмовити у прийнятті заяви позивача ОСОБА_1 про зменшення позовних вимог від 23.11.2021, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу, поділ майна.

2. Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , залишити без розгляду.

3. Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд міста Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О. С. Рожкова