Справа № 559/2329/20
Провадження № 2/559/385/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

15 березня 2021 року місто Дубно Рівненська область

Дубенський міськрайонний суд Рівненської області

в складі головуючого судді Ралець Р.В.

секретаря судового засідання Остапчук О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дубно справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дітей,-

ВСТАНОВИВ:

В обґрунтування позовних вимог позивачка покликається на те, що з відповідачем перебувала у шлюбних відносинах. Від сумісного подружнього житя мають дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Дубенського міськрайонного від 15 березня 2017 року з відповідача на користь позивачки стягнуто аліменти на утримання дочки ОСОБА_3 в твердій грошовій сумі у розмірі 700 грн. щомісячно, починаючи з 21 грудня 2016 року і до досягнення нею повноліття. Рішенням Дубенського міськрайонного суду від 05 січня 2018 року шлюб між позивачем та відповідачем було розірвано, дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 залишено проживати з матір`ю.

Починаючи з дня виникнення обов`язку зі сплати аліментів на утримання неповнолітньої доньки, а саме з 21 грудня 2016 року та до дня подачі даної позовної заяви, відповідач ухиляється від сплати аліментів. З 21 грудня 2016 року по 31 липня 2020 року відповідачем здійснено сплату аліментів лише за 4 місяці, а саме:

-Вересень 2018 року - платіж у сумі 1000 грн.;

-Жовтень 2018 року - платіж у сумі 1000 грн.;

-Листопад 2018 року - платіж у сумі 1000 грн.;

-Січень 2019 року - платіж у сумі 1000 грн.

Таким чином, відповідач неналежним чином виконує рішення Дубенського міськрайонного суду від 15 березня 2017 року, внаслідок чого станом на 31.07.2020 року його заборгованість перед позивачкою зі сплати аліментів на утримання дочки ОСОБА_3 становить 26 348,39 грн.

Згідно розрахунків, доданих до позовної заяви, розмір неустойки (пені) нарахованої на суму заборгованості по аліментах за період з 21.12.2016 до 31.07.2020 становить 178 225,45 грн. Розрахунки проведені наступним шляхом: сума заборгованості за місяць х кількість прострочених днів х 1%. Враховуючи вимоги, викладені у ст.196 СК України, вважає, що розмір неустойки, який підлягає стягненню становить 26 348,39 грн. Просить задоволити позов.

Справа розглядається у спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін, про що повідомлені належним чином учасники.

У судове засідання позивачка та її представник не з`явилися. Представник позивачки адвокат Пащук Т.С. подав заяву про розгляд справи у їх відсутності. Зазначив, що позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач у судове засідання не з`явився, на адресу суду повернувся конверт з відміткою пошти «Адресат відсутній». У відповідності до ст.128 ЦПК України відповідач являється таким, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, оскільки поштова кореспонденція направлялася відповідачу за місцем його реєстрації та проживання. Заяв та клопотань не надав, відзиву не надіслав, про причини неявки не повідомив, тому суд визнає його неявку з неповажних причин та вважає за можливе розглянути справу у його відсутність.

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється за відсутністю сторін, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 248 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Суд, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Судом встановлено, що сторони у справі перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Дубенського міськрайонного суду від 05 січня 2018 року.(а.с.11).

ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками зазначені сторони по справі (а.с.10).

Рішенням Дубенського міськрайонного суду від 15 березня 2017 з відповідача на користь позивачки стягнуто аліменти на утримання дочки - ОСОБА_3 в твердій грошовій сумі у розмірі 700 грн. щомісячно, починаючи з 21 грудня 2016 року і до досягнення нею повноліття (а.с.12-13).

Згідно довідки-розрахунку №21802 від 31.07.2020 Дубенського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Львів) заборгованість по сплаті аліментів ОСОБА_2 на утримання неповнолітньої доньки станом на 31.07.2020 становить 26 348 грн.(а.с.14).

Відповідно до частини другої статті 51 Конституції України батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття.

Сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою (ч. 3 ст. 51 Конституції України).

Відповідно до ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак, таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки, аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де:

?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Вказаний висновок, який викладений у постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року по справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18), враховується судом в порядку ч.4 ст.263 ЦПК України.

Згідно розрахунку позивачки, розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за період з 21 грудня 2016 року до 31 липня 2020 року становить 178 225,45 грн. Поряд з цим, ст.. 196 СК України обмежує розмір неустойки (пені) 100 відсотками заборгованості. Таким чином, розмір неустойки (пені) за прострочення сплати відповідачем аліментів на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , який підлягає стягненню з ОСОБА_2 відповідно до закону становить 26 348,39 грн.

Вирішуючи питання щодо стягнення пені за несплату аліментів, суд враховує, що відповідач ОСОБА_2 відповідно до рішення суду, зобов`язаний сплачувати на користь позивачки аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з 21.12.2016 і до досягнення дитиною повноліття. Згідно довідки Дубенського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Львів) заборгованість по сплаті аліментів ОСОБА_2 на утримання неповнолітньої доньки станом на 31.07.2020 становить 26 348,39 грн., зазначена заборгованість виникла з вини відповідача, оскільки він не довів, що заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, тому суд вважає за необхідне стягнути з нього пеню за прострочення сплати аліментів, як стимул належного виконання обов`язку.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

За таких обставин позивачка у справі звільнена від сплати судового збору, що є підставою для стягнення з відповідача в порядку ст.141 ЦПК України 840 гривень 80 копійок судового збору в дохід держави.

Керуючись: ст.ст. 4, 12, 13, 81, 83, 200, 206, 247, 263, 265 ЦПК України, ст.ст. 180, 181, 182, 196 СК України суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дітей - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання АДРЕСА_2 ) пеню за несплату аліментів на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за період з 21 грудня 2016 року по 31 липня 2020 року у розмірі 26 348 (двадцять шість тисяч триста сорок вісім) гривень 39 копійок.

Стягнути ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь держави (в особі Державної судової адміністрації України) 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Р.В. Ралець