Справа № 758/1352/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2021 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Петрова Д.В.,

при секретарі судового засідання Бурдун М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа - Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві складено відповідний актовий запис № 5636.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, у складі якої була 1/2 частина двокімнатної квартири АДРЕСА_1 . Інших спадкоємців після померлого ОСОБА_2 , які бажали прийняти спадщину, окрім позивачки немає.

Вказана 1/2 частина квартири належала ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло.

Двадцять першою Київською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , який був зареєстрований на день смерті за адресою: АДРЕСА_2 . Спадкоємицею майна померлого ОСОБА_2 є його двоюрідна сестра ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Постановою державного нотаріуса Двадцять першої київської державної нотаріальної контори від 19.12.2019 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинний зв`язок між померлим ОСОБА_2 та спадкоємицею ОСОБА_1 .

Просила суд встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та визнати за ОСОБА_1 , як спадкоємицею третьої черги за законом за правом представлення, право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 .

В судове засідання позивачка не з`явилася, до суду представник позивача адвокат Степанов О.Л. подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України. До суду надіслав відзив, в якому зазначив, що просить розглянути справу за відсутності представника Київської міської ради, за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до норм діючого законодавства.

Представник третьої особи Головне територіальне управління юстиції у місті Києві в судове засідання не з`явився, до суду надіслав письмові пояснення, в яких просив слухати справу без його участі, ухвалити рішення на підставі норм чинного законодавства.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дійшов до наступного висновку.

З матеріалів справи судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження НОМЕР_1 , виданого 18.09.1974 відділом ЗАГС Житомирської області ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що в книзі записів актів громадянського стану про народження зроблено відповідний запис за № 105. Батьками ОСОБА_3 вказані: батько - ОСОБА_4 та мати - ОСОБА_5 .

Згідно із свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 , виданого 15.01.1950 року Йосипівським бюро ЗАГС зареєстровано шлюб між ОСОБА_6 1924 року народження і ОСОБА_3 , 1929 року народження, про що в книзі записів актів громадянського стану про одруження зроблено відповідний запис за № 2. Після реєстрації одруження присвоєно прізвища: « ОСОБА_7 ».

Як вбачається із свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_3 , виданого 17.08.1974 Йосипівською сільською радою Малинського району Житомирської області зареєстровано шлюб між ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 і ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що в книзі записів актів про укладення шлюбу зроблено запис за № 18.

Згідно з копією свідоцтва про смерть НОМЕР_4 , виданого 11.02.2000 Відділом реєстрації актів громадянського стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 у віці 75 років, про що в книзі реєстрації актів про смерть зроблено запис за № 53.

Згідно з копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 , виданого 17.09.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_10 померла ІНФОРМАЦІЯ_8 у віці 86 років, про що вкладено відповідний актовий запис № 466.

Згідно повторного свідоцтва про народження НОМЕР_6 , виданого 24.10.1980 Відділом бюро ЗАГС Житомирської області ОСОБА_11 народилась ІНФОРМАЦІЯ_9 , про що в книзі реєстрації актів про народження зроблено запис за № 59. Батьками ОСОБА_11 вказані: мати - ОСОБА_5 .

Як вбачається із повторного свідоцтва про одруження серії НОМЕР_7 , виданого 15.11.1979 у с. Йосипівка Малинського району Житомирської області, зареєстровано шлюб між ОСОБА_12 , 1921 року народження і ОСОБА_11 , 1925 року народження, про що в книзі записів актів громадянського стану про одруження 22.04.1959 зроблено відповідний запис за № 11. Після реєстрації одруження присвоєно прізвища: « ОСОБА_13 ».

Відповідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_8 , виданого 09.08.2017 Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_14 померла ІНФОРМАЦІЯ_10 у віці 91 років, про що складено відповідний актовий запис № 290.

Згідно із копії повторного свідоцтва про народження НОМЕР_9 , виданого 22.03.1967 відділом бюро ЗАГС Житомирської області ОСОБА_15 народилась ІНФОРМАЦІЯ_11 , про що в книзі записів актів громадянського стану про народження зроблено відповідний запис за № 5. Батьками ОСОБА_15 вказані: батько - ОСОБА_12 та мати - ОСОБА_14 .

Як вбачається із свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_10 , виданого 25.09.1975 Палацом одруження м. Києва зареєстровано шлюб між ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_12 і ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що в книзі записів актів про укладення шлюбу зроблено запис за № 3158. Після реєстрації одруження присвоєно прізвища: « ОСОБА_17 », « ОСОБА_17 ».

Згідно із копії паспорту громадянина України серія НОМЕР_11 , виданого Подільським РУ ГУ МВС України в м. Києві 16.02.1999, ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_11 в с. Липляни Малинського району Житомирської області та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , з 18.08.1998.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_12 ,виданого 01.04.2019 Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис 5636.

Згідно із копії постанови державного нотаріуса Двадцять першої київської державної нотаріальної контори Зубченко Л.С. від 19.12.2019, відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилось після смерті ІНФОРМАЦІЯ_13 ОСОБА_2 . Підставою відмови стало те, що відсутні документи на підтвердження родинного зв`язку між ОСОБА_2 та ОСОБА_10 , а також ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Згідно з копії довідки про реєстрацію місця проживання особи № 2965375 від 08.04.2019, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 з 16.12.1988 по 03.04.2019.

Згідно із копією свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації житла Подільської райдержадміністрації 08.11.2004 року, розпорядження № 1434, зареєстрованого 23.11.2004 в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна на праві приватної власності та записано в реєстровій книзі за реєстровим № 7534, квартира розташована за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві спільної (сумісної) власності ОСОБА_10 та ОСОБА_2 в рівних долях.

Отже, позивачка вичерпала всі можливості, щодо позасудового вирішення ситуації, що склалась і вимушена звертатись за захистом своїх прав та інтересів до суду.

Вказані правовідносини регулюються Цивільним кодексом України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Згідно із п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Водночас, згідно з наведеною Постановою при розгляді справ даної категорії слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи, наявність в матеріалах спадкової справи повідомлення нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Враховуючи викладене вище, приймаючи до уваги у сукупності письмові докази по справі, суд вважає, що факт родинних відносин між позивачкою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підтверджується документами доданими до позову.

Отже, судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_13 у м. Києві, перебували у родинних відносинах як двоюрідні брат та сестра.

Як встановлено у судовому засіданні, позивачка ОСОБА_1 є спадкоємицею третьої черги за законом за правом представлення після смерті її двоюрідного брата ОСОБА_2 , так як є двоюрідною сестрою померлого, яка у встановлений законом строк звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Однак отримала від нотаріуса відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, не оформила у встановленому законом порядку своїх спадкових прав та позбавлена можливості захистити своє право власності у позасудовому порядку.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя який його пережив, та батьки.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст. 1262 ЦК України).

У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (ст. 1263 ЦК України).

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (ст. 1264 ЦК України).

У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення (ст. 1265 ЦК України).

Частиною 4 ст. 1266 ЦК України визначено, що двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Частиною 1 статті 316 ЦК України передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно із ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що позивачка ОСОБА_1 , як спадкоємиця померлого ОСОБА_2 , має право на спадкування за законом спадкового майна, яке залишилось після смерті останнього, оскільки позивачка прийняла належну їй спадщину за законом звернувшись у встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом.

Враховуючи викладене вище, суд вважає обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом за правом представлення.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд враховує, що даний спір виник виключно внаслідок дій позивачки, якою судових витрат до відшкодування заявлено не було. Отже, стягнення судових витрат з відповідача на користь позивачки в даному випадку буде несправедливим.

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка с. Липляни Малинського району Житомирської області, є двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Києва, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві складено відповідний актовий запис № 5636.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

- позивачка - ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_13 ;

- відповідач - Київська міська рада, місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, ;

- третя особа - Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, місцезнаходження: 01001, м. Київ, пров. Музейний, буд. 2-Д, .

Суддя Д. В. Петров