Справа № 679/1706/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2021 року м. Острог

Острозький районний суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя - Назарук В.А.

при секретарі - Самолюк А.В.

з участю

прокурора Волкової І.М.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом прокурора в інтересах держави в особі Управління державного агентства рибного господарства у Хмельницькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди

в с т а н о в и в :

в Острозький районний суд Рівненської області з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди звернувся перший заступник керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління державного агентства рибного господарства у Хмельницькій області та зазначає, що вироком Нетішинського міського суду від 31.08.2020 ОСОБА_1 було засуджено за ч.1 ст.249 КК України (незаконне зайняття рибним водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду) та зазначеним вироком було встановлено, що 26.05.2020 року приблизно о 23 год. 00 хв. ОСОБА_1 , достовірно знаючи про обмеження господарської діяльності на водоймах в зв`язку із забороною лову раків на період виношування ними ікри, личинок та першої линьки, з корисливого мотиву, маючи за мету здійснити незаконний вилов раків для власного вживання, без належного дозволу, в заборонений час, прибув на водойму охолоджувач «ВП ХАЕС», що в м.Нетішин, а саме поблизу рибного господарства гідротехнічного цеху «ВП ХАЕС» озеро 1 (штучна водойма загального користування), що розташоване ліворуч автодороги на відокремлений підрозділ «Хмельницька атомна електростанція», на вул.Енергетиків у м.Нетішин, де руками почав здійснювати вилов раків, після чого приблизно о 01 год. 30 хв. вийшов з вищевказаного водоймища, при цьому ним в результаті незаконного заняття водним добувним промислом виловлено раків кількості 299 штук, вартістю 25 грн. 50 коп. за екземпляр, на загальну суму 7624 грн. 50 коп.

Зазначає, що ОСОБА_1 , порушивши вимоги ст.52-1 Закону України «Про тваринний світ», постанову Кабінету Міністрів України від 18.07.1998 року №1126 «Про затвердження порядку здійснення любительського і спортивного рибальства» та встановлений порядок раціонального використання, охорони і відтворення рибної водної фауни як важливої складової частини навколишнього природного середовища, згідно Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 за №1209, заподіяв істотну шкоду навколишньому природному середовищу на загальну суму 7624 грн. 50 коп., що підтверджено вироком суду, та просить стягнути з нього зазначені кошти на відшкодування заподіяної шкоди, оскільки державі в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Хмельницькій області заподіяно шкоду на суму 7624 грн. 50 коп., яка є невідшкодованою.

Відповідач позов визнав.

Ухвалою суду від 05.02.2021 було відкрито провадження у справі та встановлено відповідачу строк п`ятнадцять днів з дня вручення йому ухвали, протягом якого він має право подати суду відзив на позовну заяву, повідомлено відповідача, що у разі наявності у нього заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, йому встановлено строк для подання відповідної заяви протягом 15 днів з дня вручення копії ухвали.

Відповідач правом подати відзив на позовну заяву не скористався. Заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження не подав.

В судовому засіданні прокурор підтримала позовні вимоги в повному об`ємі з підстав та доводів, наведених в позовній заяві і просить стягнути з ОСОБА_1 7624 грн. 50 коп. на відшкодування шкоди, заподіяної державним водним ресурсам на користь держави.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні підтвердив, що вироком Нетішинського міського суду від 31.08.2020 його було засуджено за ч.1 ст.249 КК України за те, що він 26.05.2020 приблизно о 23 год. на водоймі охолоджувачі «ВП ХАЕС», що в м.Нетішин здійснювати вилов раків та в результаті незаконного заняття водним добувним промислом ним було виловлено 299 раків.

Представник Управління державного агентства рибного господарства у Хмельницькій області в судове засідання не з`явився, просить розглядати справу в його відсутності.

Суд, визначивши юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, прийшов до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.

Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно ч.2 ст.4 ЦПК України, у випадках, встановлених законом до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси.

Відповідно до ч.3, 4 ст.56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами.

За ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Під час здійснення представництва інтересів держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04,1999 №3-рп/99, прокурор самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві в чому полягає порушення інтересів чи в чому існує загроза інтересам держави, і ця заява є підставою для порушення справи в суді.

Відповідно до п.2 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99, під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах», потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Згідно ч.1 ст.11 Закону України «Про тваринний світ», державне управління та регулювання у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, окрім інших, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, а відповідно до ст.6 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства.

Частиною 1 статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» визначено, що посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Відповідно до п.п.1, 7 Положення про державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2015 №895, Держрибагентство України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства. Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони) та спеціально уповноважений орган державного нагляду за безпекою мореплавства флоту рибного господарства.

Управління Державного агентства рибного господарства у Хмельницькій області, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 №894 «Питання функціонування територіальних органів Державного агентства рибного господарства» та Положенням про управління Державного агентства у Хмельницькій області, затвердженим наказом Держрибагентства від 15.07.2016 №229, є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується.

Отже, органом, уповноваженим державною здійснювати функції у спірних правовідносинах, в розумінні ст.56 ЦПК України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру», є Управління Державного агентства рибного господарства у Хмельницькій області.

В судовому засіданні встановлено, що на даний час Управління Державного агентства рибного господарства у Хмельницькій області самостійно не вживає заходи до стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу в судовому порядку, а отже зазначений позов правомірно подано прокурором в інтересах держави.

В судовому засіданні з вироку Нетішинського міського суду від 31.08.2020 по справі №679/766/20 встановлено, що ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України та зазначеним вироком встановлено, що 26.05.2020 приблизно о 23 год. 00 хв. ОСОБА_1 , достовірно знаючи про обмеження господарської діяльності на водоймах в зв`язку із забороною лову раків на період виношування ними ікри, личинок та першої линьки, з корисливого мотиву, маючи за мету здійснити незаконний вилов раків для власного вживання, без належного дозволу, в заборонений час, прибув на водойму охолоджувач «ВП ХАЕС», що в м.Нетішин, а саме поблизу рибного господарства гідротехнічного цеху «ВП ХАЕС» озеро 1 (штучна водойма загального користування), що розташоване ліворуч автодороги на відокремлений підрозділ «Хмельницька атомна електростанція», на вул.Енергетиків у м.Нетішин, де руками почав здійснювати вилов раків, після чого приблизно о 01 год. 30 хв. вийшов з вищевказаного водоймища, при цьому ним в результаті незаконного заняття водним добувним промислом виловлено раків в кількості 299 штук, вартістю 25 грн. 50 коп. за екземпляр, на загальну суму 7624 грн. 50 коп.

Частиною 6 ст. 82 ЦПК України визначено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 в результаті незаконного заняття водним добувним промислом виловив раків в кількості 299 штук.

Статтею 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу.

Згідно п.п.4.5, 4.6 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 №19, забороняється лов раків у нерестовий період, під час линьки і виношування ікри, а також у темну пору доби (пізніше години від заходу сонця та раніше години до його сходу) із застосуванням підсвічування. Дозволяється одній особі вилов за одну добу перебування на водоймі раків у таких кількостях: 30 шт. - у водоймах загального користування; у водоймах, закріплених за громадськими об`єднаннями, а також тих, де впроваджене платне рибальство - 50 шт.

Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, а ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно із ч.4 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Вирішуючи питання про розмір відшкодування шкоди, судом беруться до уваги норми Постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування ( збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» відповідно до якої, шкода заподіяна природним ресурсам становить:

рак: 25,50 грн. х 299 шт. = 7624,50 грн.

Частиною 1 статті 10 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Частиною 1 статті 63 Закону України «Про тваринний світ», ч.1 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Враховуючи викладене, оскільки ОСОБА_1 внаслідок незаконного вилову раків, державі в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Хмельницькій області заподіяно шкоду на суму 7624 грн. 50 коп., яка залишається невідшкодованою, зазначені збитки слід стягнути з відповідача.

Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону біоресурсів», ст.37 якого передбачено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Згідно ч.1, п.б ч.2 ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Одним з джерел формування таких місцевих фондів є частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

В п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Відповідно до п.7 ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Таким чином, збитки, завдані ОСОБА_1 навколишньому природному середовищу, підлягають зарахуванню на спеціальний рахунок та в подальшому розподілу органами казначейства між міським, обласним та державним бюджетами.

Відповідно до ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Водночас, відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню 2102 грн. судового збору.

Керуючись статтями 5, 12, 13, 141, 211, 258, 263-265, 273 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

в и р і ш и в:

позов прокурора в інтересах держави в особі Управління державного агентства рибного господарства у Хмельницькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь держави в особі Управління державного агентства рибного господарства у Хмельницькій області (місцезнаходження: м.Хмельницький, вул.Кам`янецька, 257/1, ) 7624 грн. 50 коп. на відшкодування шкоди, зарахувавши їх на р/р UA0022743 в отг.м.Нетішин.УК у м.Нетішин, код отримувача ЄДРПОУ - 37858841, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету 24062100.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 2102 грн. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 17.03.2021.

Суддя Острозького районного судуНазарук В.А.