Справа № 222/1265/21
Провадження № 2/222/356/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2021 року смт. Нікольське

Володарський районний суд Донецької області в складі:

головуючого судді Вайновської О.Є.,

секретаря судового засідання Гранкіної О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Нікольської селищної ради, третя особа: Приватний нотаріус Маріупольського районного нотаріального округу Будика Наталя Миколаївна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

04.10.2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Нікольської селищної ради про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті доньки ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Квартира належала ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 20.10.1993 року. Однак реалізувати спадкові права через органи нотаріату неможливо. Просила суд визнати за собою права власності на вказане нерухоме майно к в порядку спадкування за законом.

Ухвалою судді Володарського районного суду Донецької області від 18.10.2021 року по цивільній справі відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Позивачка, відповідач до підготовчого судового засідання не з`явилися, відповідач відзив не надав, надав заяву про про розгляд справи за його відсутності.

Клопотань від сторін, третьої особи не надходило.

Ухвалою Володарського районного суду Донецької області від 04.11.2021 року, підготовче провадження закрито, призначено розгляд справи по суті.

Позивачка в судове засідання не з`явилась надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала.

За таких обставин суд розглянув справу за відсутності сторін, при цьому фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову з огляду на наступне.

Частиною першою ст.15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданих відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З урахуванням цих норм, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи інтересів. При цьому, суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, і залежно від встановленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або про відмову в їх задоволенні.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження...

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 20.10.1993 року, зареєстрованого в реєстрі під №159 від 25.10.1993 року, на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст.368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, про що Міським (Кировським) Відділом ЗАГС м. Ростов-на-Дону, актовий запис №846 від 07.10.2003 року.

Позивачка просить визнати право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті доньки ОСОБА_2 ..

За загальними правилами про спадкування (ст.ст.1216, 1217, 1218 ЦК України), спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); спадкування здійснюється за заповітом або за законом; до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; часом відкриття спадщини є день смерті; особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, а якщо воно невідоме місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини (ст.ст.1220, 1221 ЦК України).

Згідно даних домової книги будинку АДРЕСА_2 , довідки Нікольської селищної ради від 07.09.20201 року, ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_1 зареєстрована не була.

Місцепроживання ОСОБА_2 на території України, Російської Федерації невідоме.

Таким чином, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна, належного ОСОБА_2 на день смерті, тобто смт. Нікольське Маріупольського району Донецької області.

Батьки спадкодавця є спадкоємцями першої черги за законом (ст.1261 ЦК України).

Відповідно до ст.ст.1268 ч.1, 1269 ч.1 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно паспортних даних ОСОБА_1 , її місцем проживання є квартира АДРЕСА_1 зареєстрована не була.

Постійне місце проживання спадкодавця ОСОБА_2 є від`ємним від позивачки, оскільки вона за вказаною адресою не проживала.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України).

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , та бажаючи прийняти її спадщину у вигляді прав на квартиру АДРЕСА_1 , мала протягом шести місяців з дня відкриття спадщини звернутися до нотаріуса Маріупольського (Володарського) районного нотаріального округу заявою про прийняття спадщини.

Згідно даних Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась.

07.04.2004 року строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , сплинув.

Відповідно до ч.1, 3 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної

причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналогічні роз`яснення надано ОСОБА_1 приватним нотаріусом Маріупольського районного нотаріального округу Будика Н.М. в листі від 10.09.2021 року.

Отже, закон визначає як має діяти спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але пропустив визначений законом строк для її прийняття, а саме шляхом пред`явлення позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивачка ж, звертаючись до суду з позовом про визнання права власності, не набула права на спадкове майно, оскільки протягом встановленого законом строку не подала заяву про прийняття спадщини.

Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси власне порушені, а учасники цивільного обороту використовують цивільне судочинство для такого захисту. Приватно-правовий інструментарій (зокрема, зняття арешту з майна) не повинен використовуватися учасниками цивільного обороту для створення преюдиційного рішення суду для публічних відносин.

Верховний Суд України в своєму листі від 01.04.2014 року «Аналіз практики застосування судами ст.16 Цивільного кодексу України» значив, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Позивачем у позові про визнання права власності може бути суб`єкт, який вважає себе власником певного майна, однак не може належним чином реалізувати свої правомочності у зв`язку із наявністю щодо цього права сумнівів з боку третіх осіб чи необхідністю одержати правовстановлюючі документи. Відповідачем за цим позовом може бути будь-яка особа, яка не визнає, заперечує або оспорює право позивача здійснювати правомочності володіння, користування і розпорядження спірним майном, або має власний інтерес щодо цього майна.

Тобто, метою позову про визнання права власності є усунення невизначеності у суб`єктивному праві, належному особі, а також створення сприятливих умов для його здійснення.

Звертаючись до суду з даним позовом ОСОБА_1 вказувала на те, що квартира АДРЕСА_1 перебувала в спільній сумісній власності позивачки та її доньки ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Звернувшись до нотаріуса стосовно оформлення прав на спадкове майно, їй було роз`яснення про пропуск строку для прийняття спадщини та можливістю за її позовом визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Іншими обставинами позов ОСОБА_1 не обґрунтований. Крім того не доведено, яким чином відповідач Нікольська селищна рада оспорює, не визнає або порушує права позивачки на квартиру АДРЕСА_1 .

Враховуючи викладене, а саме, що позивачка не була права на спадщину частку квартири АДРЕСА_1 , яка відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її доньки ОСОБА_2 , обраний нею спосіб захисту шляхом визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом не відповідає змісту порушеного права, а також, що права позивачки з боку відповідача жодними чином не порушені, суд приходить до висновку про необґрунтованість позову. При цьому, ОСОБА_1 не позбавлена можливості захистити своє право шляхом звернення до суду з позовом про визначення їй додаткового строку, достатнього для подання нею заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин, в задоволені позову ОСОБА_1 до Нікольської селищної ради, третя особа: приватний нотаріус Маріупольського районного нотаріального округу Будика Н.М., про визнання права власності в порядку спадкування за законом слід відмовити.

Судові витрати у зв`язку з відмовою позову слід покласти на позивачку (ст.141 ЦПК України).

Керуючись ст.ст.3, 4, 5, 12, 13, 19, 76-82, 223, 247, 258, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.13, 15, 16, 1216-1218, 1220, 1221, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволені позову ОСОБА_1 до Нікольської селищної ради, третя особа: Приватний нотаріус Маріупольського районного нотаріального округу Будика Наталя Миколаївна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Донецького апеляційного суду через Володарський районний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Повний текст рішення виготовлений 28.12.2021 року.

Суддя О. Є. Вайновська