Березівський районний суд Одеської області
Справа № 494/601/20
Провадження № 2/494/133/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.03.2021 року м. Березівка Одеської області

Березівський районний суд Одеської області у складі:

судді - Римаря І.А.,

за участю: секретаря судового засідання - Козубенко О.О.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні Березівського районного суду Одеської області цивільну справу №494/601/20 за позовом ОСОБА_1 до Березівського міжрайонного відділу державної виконавчої служби Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), треті особи: Новоселівська сільська рада Березівського району Одеської області та ОСОБА_2 про зняття арешту з будинку,-

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Березівського районного суду Одеської області на розгляді перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Березівського міжрайонного відділу державної виконавчої служби Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса) треті особи: Новоселівська сільська рада Березівського району Одеської області та ОСОБА_2 про зняття арешту з будинку.

Відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

В підготовчому судовому засіданні 15.03.2020 року судом встановлено що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Частиною другою статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Водночас, вказаним вимогам позовна заява не відповідає.

З доданого до позовної заяви листа ВДВС вбачається про накладення державним виконавцем арешту, на майно, що належить ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в рамках виконавчого провадження.

Але з наданих матеріалів позовної заяви не вбачається та відсутні посилання на докази з приводу чого був накладений арешт на нерухоме майно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , не надано постанови про накладення арешту.

Адже відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», відповідачем у справі за позовом про зняття арешту з майна є або боржник, або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване.

Слід зазначити , про те, що оскільки позивачем не ставиться питання про визнання права власності на арештоване майно та чи взагалі він має на нього право, а лише вимога про зняття з нього арешту, то належним відповідачем у даній справі є особа, в інтересах якої накладено арешт на майно.

Також слід зазначити про те, що згідно Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в спорах про зняття арешту з майна», у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей15,16 Цивільного процесуального кодексу України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Позивач по справ є ОСОБА_1 , однак даних, які б свідчили, що він є власником цього майна, - не надано. Натомість у справі міститься свідоцтво про право власності щодо володільців цього майна, в тому числі ОСОБА_5 , яка з позовом не зверталась про скасування арешту, а тому позивачу необхідно надати докази щодо можливості його звернення до суду саме з вказаним позовом.

У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VІІ ЦПК, а якщо такі дії вчинялися при виконанні вироку суду щодо цивільного позову у кримінальному провадженні, то відповідна скарга підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства відповідно до вимог статті 181 Кодексу адміністративного судочинства України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 30 Закону про виконавче провадження.

В зв`язку з невідповідністю позову вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, за правилами ч. 11 ст. 187 ЦПК України даний позов слід залишити без руху з наданням позивачу строку для приведення позову у відповідність з зазначеними вимогами законодавства. Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.187 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Березівського міжрайонного відділу державної виконавчої служби Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), треті особи: Новоселівська сільська рада Березівського району Одеської області та ОСОБА_2 про зняття арешту з будинку- залишити без руху.

Встановити термін для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя І.А. Римар