Провадження № 2/643/1188/21
22.01.2021 року м. Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді: Новіченко Н.В.,
за участю секретаря судового засідання: Бабельник І.В.,
представника позивача: Терещенко О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін матеріали справи
за позовом Харківської обласної кредитної спілки «Слобожанська»
до 1. ОСОБА_1
2. Селянського (фермерського) господарства «РИСК»
про стягнення 99 934, 52 грн.,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
У провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває справа за позовом Харківської обласної кредитної спілки «Слобожанська» (далі-позивач) до ОСОБА_1 (далі-відповідач-1), Селянського (фермерського) господарства «РИСК» (далі-відповідач-2) про стягнення 99 934, 52 грн., що складається із: 98 287,03 суми кредиту, 1 647,49 грн. процентів за користування кредитом.
Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач вказує на те, що згідно кредитного договору № 9594 від 25.03.2019 р. та Додаткового договору № 1 від 25.03.2019 р. відповідачу-1 був виданий кредит в сумі 100 000,00 грн. Зазначений кредит забезпечено Договором поруки № ДП-9594 від 25.03.2019 р., відповідно до якого відповідач - 2 поручилось, як солідарний боржник, за виконання ОСОБА_1 обов`язків по кредитному договору № 9594 від 25.03.2019 р. За весь час користування кредитом позичальник здійснив декілька платежів з порушенням графіку погашення, що призвело до утворення заборгованості. У зв`язку із цим позивач звернувся до суду із зазначеним позовом.
У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідачі у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, відзиву на позов, заяви про розгляд справи у їх відсутність, суду не надали.
Статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України визначені наслідки неявки учасника справи у судове засідання.
Зокрема, згідно з частиною 3 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.
Відповідно до частини 2 статті 191 Цивільного процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
При цьому, відповідно до частини 4 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Водночас, судом враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.
У зв`язку з ненаданням відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд згідно з ч. 8 ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України вирішує справу за наявними матеріалами.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).
Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України № 1-5/45 від 25 січня 2006 року у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.
Критерії оцінювання «розумності» строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.
Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
25.03.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Голови Правління ХОКС «Слобожанська» Гончаренко К.С. з заявою про отримання кредиту в сумі 100 000, 00 грн. на строк 184 днів зі сплатою процентів щомісячно з рахунку 36% річних. Оплату по кредиту гарантував здійснювати у встановлений кредитним договором строк. Погашення кредиту, процентів та можливих штрафних санкцій зобов`язувався здійснювати згідно із умов кредитного договору. З встановленими тарифами та видами фінансових послуг, що пропонує кредитна спілка ознайомлений.
25.03.2019 року між Харківською обласною кредитною спілкою «Слобожанська» (Кредитодавець) та ОСОБА_1 (Позичальник) було укладено кредитний договір № 9594.
У п. 1.1 розділу 1 даного Договору зазначено, що Кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти (кредит) Позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених Договором, а Позичальник зобов`язується повернути кредит, сплатити проценти та виконати інші умови Договору.
Пунктом 1.2 розділу 1 даного Договору, становлено строк дії договору 6 місяців. Кредит надається на 6 (шість) місяців з 25.03.2019 року по 25.09.2019 року. Закінчення строку дії Договору не звільняє Сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії Договору та не припиняє нарахування Кредитодавцем процентів за Договором в розмірі, встановленому розділом 3 Договору.
У пункті 2.1 розділу 2 означеного договору зазначено, що розмір фінансового активу, зазначений у грошовому вигляді. Загальний розмір наданого кредиту становитиме 100 000, 00 грн.
Крім того пунктом 2.2. розділу 2 Договору визначено строки внесення фінансового активу (строк, протягом якого Кредитодавець зобов`язаний надати кредит Позичальнику).
Відповідно до пункту 2.2.1. Кредитодавець зобов`язаний надати кредит Позичальнику після підписання Договору, та оформлення договорів забезпечення повернення кредиту не пізніше 5 (п`яти) робочих днів. За письмової заявою Позичальника термін видачі кредиту може бути продовжено. Кредитодавець має право відмовитись від надання кредиту Позичальнику передбаченого Договором повністю або частково, при виявленні обставин, що свідчать про неспроможність Позичальника повернути кредит та сплатити проценти своєчасно.
Згідно із пунктом 2.2.2.2 Договору, Кредит надається Позичальнику готівкою у касі Кредитодавця або (згідно заяви Позичальника) шляхом безготівкового перерахунку суми кредиту на рахунок, вказаний Позичальником у заяві. Ненадання Позичальником реквізитів свого рахунку в банку (надання реквізитів з помилками) або неявка Позичальника за отриманням кредиту готівкою через касу Кредитодавця (чи ухилення іншим способом від отримання кредиту), а також невиконання Позичальником зобов`язання щодо забезпечення кредиту, передбаченого Розділом 6 цього Договору, звільняє Кредитодавця від відповідальності за порушення зобов`язання, передбаченого пунктом 2.2.1 цього Договору.
Датою отримання кредиту вважається дата видачі Позичальнику суми кредиту готівкою через касу Кредитодавця, а при безготівкових розрахунках дата списання відповідної суми з рахунку Кредитодавця (пункт 2.2.3. Договору).
Розділ 3 договору № 9594 від 25.03.2019 року містить інформацію про проценти за користування кредитом.
Відповідно до цього розділу, Позичальник зобов`язаний сплатити Кредитодавцю за користування кредитом проценти у розмірі 36 % річних в порядку та строки, передбачені цим Договором (п. 3.1). Тип процентної ставки за Договором фіксована. Зміні процентна ставка не підлягає. Сторони дійшли згоди, шо Договір укладено з наступною відкладальною обставиною (умовою):
- у разі несвоєчасного надходження (прострочення) планового платежу повністю або частково з п`ятого дня прострочення, цей кредит визнається кредитом з підвищеним ризиком. Протягом строку визнання кредиту кредитом з підвищеним ризиком, плата за користування кредитом - процентна ставка становить 72% річних, а процентна ставка вказана у п. 3. 1. не застосовується (п .3.2.1);
- з дати виконання Позичальником своїх поточних зобов`язань в повному обсязі, включаючи сплату процентів за ставкою, визначеною п. 3.2.1 цього Договору, такий кредит вважатиметься кредитом з нормальним режимом сплати і плата за користування ним справляється за процентною ставкою встановленою пунктом 3.1. цього Договору (п. 3.2.2);
- сторони дійшли згоди, що вказана у пункті 3.2. відкладальна обставина (умова) застосовується відповідно до п. 2) ч. І ст. 611 та ст.212 ЦК України та не є неустойкою чи компенсацією у разі невиконання зобов`язань за Договором (3.3.3).
Порядок нарахування та сплати процентів. Графік повернення основної суми кредиту та погашення процентів за користування кредитом визначено у 4 розділі означеного Договору.
Так Пунктами 4.1.1, 4.1.2 Договору визначено, що обчислення строку користування кредитом та нарахування процентів за Договором здійснюється за фактичну кількість календарних днів користування кредитом. При цьому проценти за користування кредитом нараховуються у відсотках від суми кредиту з наступного дня після дня надання кредиту Позичальнику (списання відповідної суми з рахунку Кредитодавця або видача Позичальнику готівкою) до дня повного погашення заборгованості за кредитом (зарахування на рахунок Кредитодавця або внесення в касу Кредитодавця готівкою) включно. Сторони домовились, шо Суму кредиту, проценти за користування кредитом Позичальник сплачує відповідно до Графіку повернення кредиту і сплати процентів.
Згідно із п. 4.1.3. часткове або повне погашення кредиту можливо після повної оплати процентів за фактичний період користування кредитом.
Якщо дата повернення нарахованих процентів та кредиту припадає на вихідний (святковий) день, платежі здійснюються Позичальником в день, який є попереднім перед таким вихідним (святковим) днем. У разі недостатності суми здійсненого платежу для виконання зобов`язання за цим Договором у повному обсязі ця сума погашає Кредитодавця у такій черговості: у першу чергу сплачуються прострочена до повернення сума кредиту та прострочені проценти за користування кредитом; у другу чергу сплачуються сума кредиту та проценти за користування кредитом; у третю чергу сплачуються інші платежі відповідно до договору про споживчий кредит. (п. 4.1.4. Договору).
За умовами п. 4.1.5. Договору, прострочення сплати кредиту та/або процентів за користування кредитом (згідно Графіку повернення кредиту і сплати процентів) не зупиняє нарахування процентів, крім випадку прийняття окремого рішення про це Кредитодавцем.
Позичальник проводить погашення кредиту та процентів за користування кредитом готівкою через касу Кредитодавця у відповідні робочі дні та години, або шляхом безготівкового перерахування коштів на рахунок Кредитодавця, визначений Розділом 9 цього Договору. Датою повернення (погашення) кредиту так само як і датою сплати процентів вважається дата внесення коштів в касу Кредитодавця, а при безготівкових розрахунках - дата зарахування коштів па рахунок Кредитодавця (п. 4.1.6 Договору).
Відповідно до п. 6.1 розділу 6 «Забезпечення, гарантії» Договору, даний кредит забезпечується Договором поруки № ДП 9594 від 25.03.2019 р., та договором поруки № ДП 9594/1 від 25.03.2019 р.
Згідно з п. 6.2 розділу 6 Договору забезпеченням виконання зобов`язань Позичальника перед Кредитодавцем по поверненню кредиту, та сплати процентів за користування є: грошові документи, кошти, майно (рухоме та нерухоме), майнові права Позичальника, що належать йому на правах особистої власності, а також грошові документи, кошти, майно (рухоме та нерухоме), майнові права поручителів, майнових поручителів.
Крім того, 25 вересня 2019 року між Харківською обласною кредитною спілкою «Слобожанська» (Кредитодавець) та ОСОБА_1 (Позичальник) було укладено Додатковий договір № 1 до кредитного договору № 9594 від 25.03.2019 року, яким внесли зміни до пунктів Договору 1.2., 5.1 та визначено, що «Строк дії договору 12 місяців. Кредит надається строком на 12 (дванадцять) місяців з 25 березня 2019 року до 25 березня 2020 року. Закінчення строку дії Договору не звільняє Сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії Договору та не припиняє нарахування Кредитодавцем процентів за Договором в розмірі, встановленому Розділом 3 Договору». Крім того, в додатковій угоді зазначено, що «Сукупна вартість кредиту, за умови виконання графіку розрахунків (повернення основної суми кредиту та погашення процентів за користування кредитом) вказаного у п. 4.1.2 Договору, складає 36,098 % від суми кредиту (у процентному виразі) або 36 098 грн. (у грошовому виразі) та включає в себе: 1) проценти (відсотки) за користування кредитом 36,098 % від суми кредиту (у процентному виразі) або 36 098 грн. (у грошовому виразі)». Інші пункти Кредитного договору залишені незмінними. Додатковий договір є невід`ємною частиною кредитного договору № 9495 від 25.03.2019 року.
Договором поруки № ДП-9594 від 25.03.2019 року, укладеним між поручителем - Селянське (Фермерське) господарство «Риск» та кредитором - Харківська обласна кредитна спілка «Слобожанська», встановлено, що Поручитель на безоплатній основі поручається, як солідарний боржник, перед кредитором за виконання в повному обсязі та належним чином позичальником - наступного зобов`язання. Зобов`язання випливає з Кредитного Договору № 9594 від 25 березня 2019 р. Відповідно до обов`язків означеного договору, поручитель, в разі одержання вимоги кредитора, щодо виконання зобов`язань за кредитним Договором, зобов`язаний повідомити про це позичальника. Поручитель зобов`язується в термін до 30-ти днів з моменту одержання письмової вимоги кредитора погасити заборгованість позичальника за Кредитним Договором.
Даний Договір набирає чинності з моменту підписання та припиняє дію при повному виконанні зобов`язань за кредитним Договором (2 розділ Договору № ДП-9594).
Згідно із п. 3.2.1. Поручитель, в разі одержання Кредитора, щодо виконання зобов`язань за Кредитним Договором, зобов`язаний повідомити про це Позичальника.
Відповідно до п. 3.2.2. Поручитель зобов`язується в термін до 30 днів з моменту одержання письмової вимоги Кредитора погасити заборгованість Позичальника за Кредитним Договором.
Пунктом 3.2.3. Договору передбачено, що у випадку непогашення Поручителем заборгованості Позичальника за вищевказаним Договором протягом 30 30-ти днів з моменту надходження вимоги Кредитора про погашення Поручитель сплачує Кредитору пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми платежу за кожний день прострочення. Оплата пені не звільняє Поручителя від виконання своїх зобов`язань за даним Договором.
Позивач свої зобов`язання виконав у повному обсязі та надав відповідачу кредит у розмірі, визначеному Договором, що підтверджується Ордером до фіскального чека на видачу готівки від 26.03.2019 року № 8429, та Ордером до фіскального чека на видачу готівки від 27.03.2020 року № 8436.
За весь час користування кредитом позичальник здійснив лише декілька платежів з порушенням графіку погашення, що призвело до утворення заборгованості.
Так, відповідно до довідки, загальна заборгованість ОСОБА_1 станом на 26.10.2020 р. становить 99 934, 52 грн., яка складається: 98 287, 03 грн. залишок кредиту, 1 647, 49 проценти.
У зв`язку із порушенням графіка повернення кредиту і сплати процентів по кредитному договору № 9594 від 25.03.2019 року позивач 01.04.2020 року направив Вимогу про погашення заборгованості за кредитним договором № 9594 від 25.03.2019 відповідачам.
Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Частиною 1 ст. 1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Як вбачається з кредитного договору № 9594 від 25.03.2019 ХОКС «Слобожанська» надала ОСОБА_1 грошові кошти.
Згідно із ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 1 ст. 527 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту.
Нормами ч. 1 ст. 530 ЦК України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.
За весь час користування кредитами ОСОБА_1 зобов`язання в повному обсязі не виконав та не сплатив суму заборгованості по кредитах та процентах.
Приписами статті 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Отже, суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги про стягнення боргу за договором та процентів, оскільки ОСОБА_1 не виконав умови договору та не повернув запозичені ним кошти.
Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.
Згідно із ч.ч. 1-3 ст. 553 ЦК України за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником. Порукою може забезпечуватися виконання зобов`язання частково або у повному обсязі.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 554 ЦК України у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки.
Як встановлено в ході судового розгляду, відповідачами ОСОБА_1 та Селянським (фермерським) господарством «РИСК» умови договору належним чином виконані не були у зв`язку з чим станом на 26.10.2020 року заборгованість за кредитом становить 99 934, 52 гривень, що складається з: заборгованості по процентах за користування кредитом в розмірі 1 647 ,49 гривень, заборгованості по кредиту 98 287, 03 гривень.
Відповідачам напрялась Вимога про погашення заборгованості за кредитним договором № 9594 від 25.03.2019 року, яка відповідачами виконана не була.
Таким чином, відповідачами були порушенні умови кредитного договору щодо своєчасного та належного виконання взятих на себе зобов`язань.
Згідно із ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку щодо обґрунтованості позовних вимог про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , Селянського (фермерського) господарства «РИСК» на користь Харківської обласної кредитної спілки «Слобожанська» суму заборгованість за кредитом в сумі 98 287 (дев`яносто вісім тисяч двісті вісімдесят сім) грн. 03 коп., а також проценти за користування кредитом в сумі 1 647 (одна тисяча шістсот сорок сім) грн. 49 коп.
При цьому, суд зазначає, що відповідно до вимог частини 3 статті 12, частини 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.
Згідно з частиною 2 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Вказані положення означають, що закон встановлює рівні можливості сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює будь-який тиск однієї сторони на іншу, ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки.
У відповідності до частини 1 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.
Положеннями частин 1 та 3 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України унормовано, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.
Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (частина 4 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України).
Разом з цим відповідачі не скористались правом на подання відзиву на позов впродовж встановленого строку. При цьому, в матеріалах справи відсутні докази в підтвердження того, що відповідачі були позбавлені можливості у порядку частини 4 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України письмово та завчасно повідомити суд про неможливість подання у встановлений законом строк доказів та об`єктивних причини, з яких такі докази не могли бути подані у зазначений в ухвалі про відкриття провадження у справі строк.
Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (частина 7 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України).
При цьому, за приписами частини 4 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідачами не надано належних та допустимих доказів на спростування наведених вище висновків, як і не надано доказів на підтвердження відсутності боргу перед позивачем.
За таких обставин, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Згідно з ч. 1 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.
Керуючись статтями 7, 8, 12, 13, 141, 247, 258-259, 268, 280, 281 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
1. Позов Харківської обласної кредитної спілки «Слобожанська» до ОСОБА_1 , Селянського (фермерського) господарства «РИСК» про стягнення 99 934, 52 грн. задовольнити повністю.
2. Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , Селянського (фермерського) господарства «РИСК» на користь Харківської обласної кредитної спілки «Слобожанська» суму заборгованість за кредитом в сумі 98 287 (дев`яносто вісім тисяч двісті вісімдесят сім) грн. 03 коп., а також проценти за користування кредитом в сумі 1 647 (одна тисяча шістсот сорок сім) грн. 49 коп.
3. Стягнути у з ОСОБА_1 на користь Харківської обласної кредитної спілки «Слобожанська» витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 051 (одна тисяча п`ятдесят одна) грн. 00 коп.
4. Стягнути у з Селянського (фермерського) господарства «РИСК» на користь Харківської обласної кредитної спілки «Слобожанська» витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 051 (одна тисяча п`ятдесят одна) грн. 00 коп.
5. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
6. Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Московський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.
7. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
9. Відповідачі:
1. ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ).
Повне рішення складено 15.03.2021 року.
Суддя Н.В. Новіченко