Справа № 487/2634/16-ц
Провадження № 2-п/487/16/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.03.2021 року м. Миколаїв

Заводський районний суд м. Миколаєва в складі:

головуючого-судді А.А. Лагоди

секретаря І.А. Налиснік

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа АТ КБ «ПриватБанк», як правонаступник ПАТ КБ «ПриватБанк» про перегляд заочного рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Заводського районного суду м. Миколаєва від 02.09.2016 року, ухваленому у справі за позовом ПАТ КБ «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, позовні вимоги позивача було задоволено частково. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» 39498,00 грн. в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором б/н від 23.06.2009 року.

У поданій до суду заяві про перегляд заочного рішення заявник просить скасувати заочне рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 02.09.2016 року, ухваленому у вищевказаній цивільній справі.

В обґрунтування своїх вимог вказує, що судом постановлено заочне рішення № 487/2634/16 від 02.09.2016 року без належного виклику відповідача, судову повістку разом з копією позовної заяви не отримував. З вказаним рішенням відповідач не згодна, так як була позбавлений можливості прийняти участь в судовому засіданні та можливості реалізувати свої процесуальні права. Також в заяві зазначає, що позивачем не надано жодного доказу на підтвердження отримував кредитних коштів відповідачем та розрахунку заборгованості. Зазначає, що позов пред`явлено із пропуском позовної давності.

В судове засідання сторони не з`явились. Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України, неявка в судове засідання осіб, належним чином повідомлені про дату, місце та час засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Враховуючи, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення і матеріали зазначеної вище цивільної справи, суд прийшов до наступного.

Відповідно до вимог частини першої статті 232 ЦПК України ( в редакції чинній на момент винесення рішення) заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.288 ЦПК України (чинної на момент розгляду заяви про скасування заочного рішення) заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та ( або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами цивільної справи № 487/2634/16 за позовом ПАТ комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором слідує, що відповідач належним чином повідомлявся про судове засідання (а.с.26, 29, 32) шляхом направлення рекомендованого поштового відправлення за місцем її проживання (реєстрації) за адресою: АДРЕСА_1 та які повертались до суду у зв`язку із закінченням терміну зберігання на поштовому відділені.

Крім того посилання в заяві на те, що відповідач не отримував кредитних коштів, що має істотне значення для вирішення справи, є не коректним та не обґрунтованим жодним доказом, до того ж, спростовується матеріалами цивільної справи (а.с.3 6).

Таким чином, враховуючи що ОСОБА_1 належним чином повідомлялась про розгляд справи, своїм процесуальним правом щодо надання будь-яких доказів по справі не скористалась, а також не надано суду жодних доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви про перегляд заочного рішення та відмови в її задоволені.

Сторони зобов`язані користуватися своїми процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки добросовісно. Будь-яка особа має право на розгляд її справи в межах розумних строків, визначених законом.

Крім того, ОСОБА_1 дізналась про існування оскаржуваного рішення під час звернення до нотаріуса, про що свідчить її заява. Відповідач не була позбавлена можливості реалізувати своє право на доступ до судових рішень через Єдиний державний реєстр судових рішень шляхом пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їх частин (аналогічна правова позиція викладена у рішенні Верховного Суду України від 24 лютого 2017 р. у справі № 5-45кз17).

Згідно ч. 4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

Керуючись ст. ст. 287, 288, 352, 353 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа АТ КБ «ПриватБанк», як правонаступник ПАТ КБ «ПриватБанк» про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала остаточна і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя А.А. Лагода