У х в а л а

"05" січня 2021 р. суддя Дарницького районного суд м. Києва Трусова Т.О., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Будівельник 13» про визнання членом сім`ї пайовика та визнання права користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2020 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Будівельник 13» (далі - ЖБК «Будівельник 13») про визнання членом сім`ї пайовика та визнання права користування житловим приміщенням квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у цивільній справі за даним позовом, суддя виходить з наступного.

Форму та зміст позовної заяви визначає норма статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), згідно положень якої позовна заява повинна, зокрема, містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

За приписами статті 177 цього Кодексу позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Якщо позивач не може самостійно надати докази, він вправі подати клопотання про витребування доказів судом, яке відповідно до вимог статей 83, 84 ЦПК України має бути подано разом з позовною заявою і у ньому повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Вивченням позовної заяви ОСОБА_1 встановлено, що її форма та зміст наведеним вимогам процесуального закону не відповідає, а саме: у позовній заяві відсутній належний виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не зазначені докази, що підтверджують ці обставини, відсутні попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; до позовної заяви не додано її копії відповідно до кількості відповідачів, докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з нормою пункту частини 2 статті 4 цього Закону за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень статті 6 Закон № 3674-VIцього Закону при об`єднанні в позовній заяві двох і більше вимог немайнового характеру судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже зважаючи на заявлення позивачем двох вимог немайнового характеру (про визнання членом сім`ї пайовика, про визнання права користування житловим приміщенням), позов підлягає оплаті судовим збором у загальному розмірі 1 681,60 грн. (840,80х2).

Що стосується обраного позивачем способу захисту прав, то слід зазначити наступне.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що вимоги позивача про визнання його членом сім`ї пайовика та права користування житловим приміщенням обґрунтовані тим, що до після смерті брата відкрилась спадщина, до складу якої зокрема входить спірна квартира, яка належала померлому як члену ЖБК «Будівельник 13», до якого він вступив у 1994 р.

За загальним правилом дії законів та інших нормативно-правових актів у часі (частина 1 статті 58 Конституції України) норми Цивільного та Сімейного кодексів України (далі - СК України, ЦК України) застосовуються до цивільних і сімейних відносин, які виникли після набуття ними чинності, тобто не раніше 01.01.2004.

Відповідно до частини 1 статті 15 Закону України «Про власність», що був чинний станом на 1994 рік, член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю та приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

Аналогічна норма міститься у частині 3 статті 384 ЦК України, яка визначає, що у разі викупу квартири член житлово-будівельного кооперативу стає її власником.

Отже у зв`язку зі смертю брата позивача виникли правовідносини спадкування, які врегульовані нормами книги шостої ЦК України.

Відповідно до положень статті 1218 цього Кодексу до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За загальним правилом у спадщину переходять усі цивільні права та обов`язки спадкодавця за винятком тих з них, які є невідчужуваними, нерозривно пов`язані з його особою, а відтак не здатні передаватися іншим суб`єктам.

Згідно приписів статті 328 цього Кодексу право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Однією з визначених законом підстав набуття права власності є спадкування.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина 5 статті 1268 ЦК України).

Відповідно до закону право власності спадкоємця на успадковане нерухоме майно посвідчується свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно, при цьому частина 1 статті 1297 ЦК України зобов`язує спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Норма статті 182 ЦК України передбачає, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, передбачає, що видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів на майно, яке зареєстроване у порядку, визначеному законодавством. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку (глава 10, пункти 4, 14, 4.15).

Відповідно до положень статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним з можливих способів захисту цивільних та інтересів є визнання права.

Власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою… (стаття 392 ЦК України).

Зважаючи на викладене, позивачу слід визначитись з ефективним способом захисту прав, оскільки вимоги про визнання членом сім`ї пайовика та про визнання права користування житловим приміщенням заявлені без належного обґрунтування обрання саме такого способу захисту порушених прав.

У тому випадку, якщо буде змінено спосіб захисту прав та заявлено вимоги майнового характеру, необхідно визначити ціну позову та сплатити судовий збір за ставками, встановленими Законом № 3674-VI за подання до суду позовної заяви майнового характеру.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись частиною 2 статті 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Будівельник 13» про визнання членом сім`ї пайовика та визнання права користування житловим приміщенням залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання копії даної ухвали, роз`яснивши, що в разі їх неусунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Суддя: