У Х В А Л А

про відмову в забезпеченні позову

Справа № 302/945/19

Провадження № 2-з/936/3/2021

15.03.2021 року смт.Воловець

Воловецький районний суд Закарпатської області Павлюк С.С., при секретарі Собран Ю.О., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом заборони державним реєстраторам Міжгірської РДА, нотаріусам, всім іншим державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, проводити реєстраційні дії щодо Міжгірської РДА, а токож заборонити Міжгірській РДА або іншій особі проводити дії щодо Міжгірської РДА припинення юридичної особи в результаті її ліквідації, у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до сектору охорони здоров`я Міжгірської районної державної адміністрації, ліквідаційної комісії комунальної установи «Міжгірська районна лікарня», Міжгірська районна державна адміністрація, Комунального некомерційного підприємства «Лікувально-профілактична установа «Міжгірська районна лікарня» Міжгірської районної ради Закарпатської області, Міжгірської районної ради Закарпатської області про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у зв`язку з тривалим невиконанням рішення суду, зобов`язання виконати рішення суду та відшкодування моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про забезпечення позову по даній справі шляхом заборони державним реєстраторам Міжгірської РДА, нотаріусам, всім іншим державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань проводити реєстраційні дії щодо Міжгірської РДА, заборонити Міжгірській РДА або іншій особі проводити дії щодо Міжгірської РДА припинення юридичної особи в результаті її ліквідації.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України розгляд заяви про забезпечення позову здійснюється без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно вимог до ч. 3 ст. 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Загальною підставою для вжиття заходів забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать або дозволяють достовірно припустити, що невжиття цих заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду.

При цьому, відповідно до принципу змагальності сторін і загальних правил розподілу тягаря доказування, обов`язок доведення підстав для застосування заходів забезпечення позову покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.

У відповідності з роз`ясненнями, викладеними в п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір і існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

Так, судом встановлено, що предметом позову є вимога позивача про стягнення з сектору охорони здоров`я Міжгірської районної державної адміністрації, ліквідаційної комісії комунальної установи «Міжгірська районна лікарня», Міжгірська районна державна адміністрація, Комунального некомерційного підприємства «Лікувально-профілактична установа «Міжгірська районна лікарня» Міжгірської районної ради Закарпатської області, Міжгірської районної ради Закарпатської області середнього заробітку за час вимушеного прогулу у зв`язку з тривалим невиконанням рішення суду, зобов`язання виконати рішення суду та відшкодування моральної шкоди.

В обґрунтування необхідності вжиття заходів забезпечення позову позивач зазначає, що як їй стало відомо в лютому 2021 року про те, що проводиться ліквідація Міжгірської РДА, оскільки Міжгірська РДА є відповідачем по справі і її ліквідація приведе до неможливості виконати позовні вимоги позивача саме до Міжгірської РДА, оскільки саме посадові особи Міжгірської РДА протягом багатьох років неодноразово незаконно звільняли позивача з посади головного лікаря КУ "Міжгірська РЛ" і не виконували рішення судів про поновлення позивача на роботі.

В даній справі ухвалою Міжгірського районного суду від 22.01.2020 року вжито заходи забезпечення позову, а саме: заборонено державним реєстраторам Міжгірської РДА, нотаріусам, всім іншим державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань проводити реєстраційні дії щодо сектору охорони здоров`я Міжгіреької РДА. Постановою Закарпатського апеляційного суду дана ухвала Міжгірського районного суду від 22.01.2020 року залишена без змін.

Однак, Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 № 807-ІХ утворено у Закарпатській області, зокрема, Хустський район у складі території, в тому числі, Міжгірської селищної територіальної громади. Отже, даною постановою Верховної Ради України ліквідовано у Закарпатській області серед інших Міжгірський район.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України «Про реорганізацію та утворення районних державних адміністрацій» від 16.12.2020 №1635-р доручено здійснити реорганізацію районних державних адміністрацій районів, ліквідованих згідно з постановою Верховної Ради України від 17 липня 2020 р. № 807-ІХ "Про утворення та ліквідацію районів, шляхом приєднання до районних державних адміністрацій, розташованих в адміністративних центрах районів.

Порядок здійснення заходів щодо утворення та реорганізації районних державних адміністрацій, а також правонаступництва; щодо майна, прав та обов`язків районних державних адміністрацій, що припиняються - затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2020 №1321. Пунктом 4 Порядку визначено, що якщо територія району, ліквідованого Верховною Радою України, включається до території новоутвореного району, в адміністративному центрі якого вже існує райдержадміністрація, райдержадміністрація, що діяла на території ліквідованого району, реорганізується шляхом її приєднання до райдержадміністрацїі, розташованої в адміністративному центрі новоутвореного району. Пунктом 7 Порядку визначено, що перехід повноважень, прав та обов`язків (публічно-владне правонаступництво) райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрацій новоутворених районів здійснюється у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, і ліквідованих районів - з моменту утворення комісії з реорганізації райдержадміністрації, що припиняється. Пунктом 8 Порядку визначено, що перехід майна, майнових прав та обов`язків райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрації новоутворених районів здійснюється у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, ліквідованих районів - з дня затвердження передавального акта комісії з реорганізації. Райдержадміністрація, розташована в ліквідованому районі, продовжує здійснювати свої повноваження до моменту виникнення відповідного правонаступництва, передбаченого пунктами 7 і 8 цього Порядку.

Закарпатська обласна державна адміністрація видала розпорядження №22 від 14.01.2021 року яким утворила комісію з реорганізації Міжгірськрї районної державної адміністрації Закарпатської області шляхом приєднання до Хустської районної державної адміністрації Закарпатської області. Цим розпорядженням доручено голові комісії забезпечити здійснення заходів, пов`язаних з реорганізацією відповідної районної державної адміністрації внаслідок утворення та ліквідації районів відповідно до Порядку, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків районних державних адміністрацій, що припиняються. Згідно з пунктом 13 Порядку комісія з реорганізації забезпечує здійснення державної реєстрації припинення юридичної особи публічного права в результаті реорганізації шляхом приєднання.

Відтак, Міжгірська районна державна адміністрація перебуває у стані припинення згідно запису від 16.01.2021 року 012000415 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, шляхом її приєднання до Хустської районної державної адміністрації Закарпатської області та набуває всіх прав та обов`язків припиненої юридичної особи, тобто правонаступництво.

Статтею 104 Цивільного кодексу України передбачено, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Забезпечення позову є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів, насамперед, позивача в інтересах забезпечення належного виконання в майбутньому рішення суду щодо суті спору.

Згідно з роз`яснення Пленуму Верховного Суду від 22.12.2006 №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Позивачем не доведено, яким чином не забезпечення позову у вигляді заборони державним реєстраторам Міжгірської РДА, нотаріусам, всім іншим державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань проводити реєстраційні дії щодо Міжгірської РДА, а також заборони Міжгірській РДА або іншій особі проводити дії щодо Міжгірської РДА припинення юридичної особи в результаті її припинення може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду в майбутньому, однак буде перешкодою для проведення реорганізації відповідно до законодавства шляхом її приєднання до Хустської районної державної адміністрації Закарпатської області, яка набуває всіх майнових прав та обов`язків припиненої адміністрації, що може призвести до негативних наслідків, а тому у задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст. ст.149-153, 260, 261, 353 -355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

у задоволені заяви про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Відповідно до Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України п. п. 15., 15.5 до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду подається через Воловецький районний суд Закарпатської області.

Суддя Павлюк С.С.