справа № 278/2869/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2021 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Татуйка Є.О. за участю секретаря Мельник Ю.Ю., розглянув цивільну справу за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа - приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька С.Л., -

В С Т А Н О В И В :

Заявленими вимогами позивач просить суд ухвалити рішення про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, як такого, який було пропущено з поважних причин. Поважною причиною пропуску такого строку позивачем наведено не обізнаність про існування заповіту залишеним на її ім`я спадкодавцем.

В судовому засіданні позивач та її представник вимоги повністю підтримали і просили суд їх задовольнити.

Відповідач разом із представником просили відмовити у задоволенні позову через його безпідставність.

Заслухав пояснення учасників розгляду та проаналізував надані ними матеріали, судом встановлено наступні фактичні обставини справи та відповідно ним правовідносини.

Позивачка є громадянкою України, має зареєстроване місце проживання, отримувала код платника податків та при зверненні до суду сплатила судовий збір.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 30 років в м. Житомирі померла ОСОБА_3 , мати позивача та сестра відповідача.

10 серпня 2021 року приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька С.Л., в ході розгляду нотаріальної справи після смерті ОСОБА_4 направила ОСОБА_1 (онука спадкодавця і позивач у даній справі) листа, яким зазначила про існування заповіту на її ім`я. Також, нотаріус повідомила ОСОБА_1 про те, що останньою пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Запропоновано надати документи, що підтверджують фактичне прийняття спадщини, або рішення суду про продовження строку для прийняття спадщини. У випадку не надання останнього свідоцтво про прийняття спадщини буде видано спадкоємцям за законом. Лист даного зміст був повторно направлений. Вперше звернення даного змісту направлялось на адресу позивача 13 листопада 2020 року, однак адресатом був не отриманий.

17 серпня 2021 року позивач, відповідно до листа від 10 серпня 2021 року, повідомила нотаріуса, що не знала про наявність заповіту на її ім`я і має намір звернутись до суду для вирішення питання про продовження строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідач також є громадянкою України, має зареєстроване місце проживання на території Житомирського району Житомирської області та отримувала код платника податків.

4 грудня 2012 року рішенням суду ОСОБА_2 визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 за її позовом до органу місцевого самоврядування.

22 лютого 2013 року заведено спадкову справу майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .

22 лютого 2013 року із заявою про прийняття спадщини звернулась дочка померлої та відповідач у справі ОСОБА_2 .

На час смерті спадкодавця вона проживала сама.

Правовідносини між сторонами врегульовані наступними положеннями законодавства України.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч. 1 ст. 1272 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Проаналізував фактичні обставини справи та норми законодавства, якими врегульовані правовідносини між сторонами, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з огляду на наступне.

Суд застосовує до даних правовідносин положення ЦК України 2004 року, оскільки спадкування здійснюється за заповітом, а не за законом. Спадщина відкрилась за час дії останнього закону і саме тому до даних правовідносин слід застосувати положення даного матеріального закону.

Посилання учасників справи на спадкування позивачем за правом представлення вважається судом безпідставними, з декількох причин. По перше. Даний інститут спадкового права виник з прийняттям ЦК України 2004 року. В ЦК УРСР такого поняття не було, і, відповідно, спадщину за правом представлення прийняти було не можна. Мати позивача померла за час ЦК УРСР. В той час спадщина після смерті бабусі позивача відкрилась за час ЦК України. По друге. Судом встановлено, що прийняття спадщини відбувається за правилами ЦК України 2004 року і саме за заповітом, а не за законом. Аналіз таких фактичних обставин справи у призмі дії законодавства у часі, суд вважає призводить до однозначного висновку, що спадкування позивачем майна спадкодавця відбувалось за правилами визначеними ЦК України і за заповітом, що унеможливлює застосувати до даних правовідносин положення ст. 1266 ЦК України.

Вирішуючи питання про задоволення позову та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд виходить з наступного.

Відповідач не спростувала і матеріали справи не містять іншої дати з`ясування позивачем про існування заповіту, окрім як 13 серпня 2021 року з листа приватного нотаріусу, який завела спадкову справу. Не обізнаність позивача про існування заповіту на її ім`я залишеного спадкодавцем, суд вважає, є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Такою ж є і усталена судова практика з даних правовідносин.

Доводи відповідача та її представника про наявність гарних стосунків позивача та спадкодавця за життя останньої, а звідси і обізнаність щодо існування заповіту, суд вважає, припущенням і не приймає їх до уваги при прийнятті рішення на підставі ч. 6 ст. 81 ЦПК України.

Результати вирішення спору дають підстави стягнути з відповідача на користь позивача понесені нею та документально підтверджені судові витрати щодо розгляду даної справи у вигляді судового збору сплаченого при зверненні до суду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (місце проживання зареєстроване за адресою АДРЕСА_1 , код платника податків НОМЕР_1 ) додатковий строк у два місяці з дня набрання даним судом актом законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 (місце проживання за адресою АДРЕСА_2 , код платника податків НОМЕР_2 ) на користь позивача судові витрати за розгляд даної справи в розмірі 908 гривень.

Повне рішення виготовлене 10 січня 2022 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Євген Татуйко