Провадження № 2/761/8249/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

08 листопада 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Саадулаєва А.І.,

при секретарі: Корнійчук Є.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом

позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 ),

відповідач: ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_3 ),

предмет позову: стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , відповідно до якого просило стягнути частку вартості послуг з утримання будинку, прибудинкової території та централізованого опалення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що квартира АДРЕСА_1 належить в рівних частках ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Особовий рахунок для оплати житлово-комунальних послуг по квартирі відкрито на ім`я ОСОБА_1 . Договори з постачальниками комунальних послуг з централізованого опалення та утримання будинку, прибудинкової території на всю площу квартири укладено з ОСОБА_1 . Відповідач у квартирі не проживає більше 15 років, витрат на утримання та обслуговування квартири не несе. У зв`язку із реєстрацією відповідача в квартирі АДРЕСА_1 , позивач не може оформити субсидію для оплати житлово-комунальних послуг. Знятися з реєстраційного обліку за вищевказаною адресою відповідач відмовляється, хоча факт його реєстрації за цією адресою, чи реєстрація місця проживання за іншою адресою жодним чином не вплине на обсяг його прав як співвласника квартири. Квартира обладнана приладами обліку споживання холодної та гарячої води, електроенергії, газопостачання. Нарахування оплати за послуги з утримання будинку та прибудинкової території, централізованого опалення здійснюється відповідно до загальної площі квартири та не залежить від фактичного проживання в квартирі її власників. За період 01.01.2019 року по 31.03.2021 року позивачем самостійно та в повному обсязі сплачено вартість вищевказаних послуг у розмірі 17357,30 грн. У зв`язку із вищевикладеним, просить суд стягнути з відповідача, як співвласника частини квартири, на її користь 1/2 частину понесених витрат, що складає 8678,65 грн.

16.03.2021 року по справі відкрито провадження, прийнято рішення про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановлено процесуальні строки для подання заяв по суті справи.

Відповідач своїм правом на подання відзиву не скористався.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Разом з тим, в матеріалах справи міститься заява представника позивача, згідно якої він просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, а справу розглядати у його відсутність. Крім того, у вказаній заяві представник позивача зазначив, що не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не сповістив.

Разом з тим, відповідно до положень ч.1, 2 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів для розгляду справи по суті, а також те, що представник позивача щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.

Фіксування судового процесу технічними засобами не проводилось у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 14.12.2006 року виданого Шевченківською районною у м. Києві державною адміністрацією квартира АДРЕСА_1 належить в рівних частках ОСОБА_1 (позивач по справі), ОСОБА_4 , та ОСОБА_2 (Відповідач по справі) в рівних частках.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 23.08.2020 року, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до технічного паспорту квартира АДРЕСА_5 складається з 2 кімнат житловою площею 29,2 м2, загальною площею 43,88 м2.

Матеріалами справи, а саме, копіями рахунків-повідомлень та квитанціями про оплату підтверджується вартість послуг з утримання будинку та прибудинкової території, централізованого опалення за період з 01.01.2019 по 31.03.2021 року та факт оплати позивачем вищевказаних послуг.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 13 ЦК України, цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства.

При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині.

Відповідно до ч. 1 ст. 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 360 ЦК України, співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.

Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог, відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Боржник, який виконав солідарний обов`язок, має право на зворотну вимогу (регрес) до кожного з решти солідарних боржників у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або законом, за вирахуванням частки, яка припадає на нього (частини четверта статті 544 ЦК України).

Аналіз наведених норм права дає підстави зробити висновок, що кожен співвласник зобов`язаний брати участь у витратах щодо утримання майна, що є у спільній частковій власності, незалежно від того, хто здійснює фактичні дії, спрямовані на утримання спільного майна. Співвласник, який виконав солідарний обов`язок щодо сплати необхідних витрат на утримання майна, має право вимагати від іншого співвласника їх відшкодування (прав, зворотної вимоги регрес).

Якщо хтось із співвласників відмовляється брати участь у витратах, інші співвласники можуть здійснити їх самостійно і вимагати від цього співвласника відшкодування понесених - витрат у судовому порядку або ж безпосередньо звернутись до суду з позовом про примусове стягнення з співвласника, який відмовився нести тягар утримання спільного майна, коштів для цієї мети.

Аналогічної позиції викладена в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 19.08.2020 у справі № 703/2200/15.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При цьому, згідно з ч.1 ст. 76, ч. 1 ст. 77 та ст. 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи, що відповідачем фактично не виконувались обов`язки по утриманню майна, що є у спільній частковій власності разом з позивачем, яка виконувала цей обов`язок самостійно та повному обсязі, а також вимоги ч.4 ст. 544 ЦК України, суд приходить висновку, що позивач вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати співвласником майна свої обов`язки по утриманню такого майна в порядку права зворотної вимоги.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, то відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати підлягають покладенню на відповідача. При зверненні до суду позивачем сплачено 908,00 грн. судового збору.

Відповідно до ч.2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Витрати на правову допомогу підтверджуються наступними документами: копією договору про надання правової допомоги №25/01-2021 від 25.01.2021 року; квитанцією до прибуткового касового ордеру №12 від 14.12.2021 року.

Керуючись ст.ст. 259, 265, 268, 273, 280-282, 353-355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 ), компенсацію вартості оплачених послуг з утримання будинку, прибудинкової території та централізованого опалення і обслуговування вузлів обліку у сумі 8678 (вісім тисяч шістсот сімдесят вісім) гривень 65 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 ), судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 ), витрати на правову допомогу у розмірі 1000 (одна тисяча) гривень 00 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: