Провадження № 2/761/1241/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретар судового засідання - Мехеди А.В.,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Києві питання про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

В С Т А Н О В И В:

23 серпня 2019 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 26 вересня 2019 року дану цивільну справу було направлено до Подільського районного суду для розгляду за територіальною підсудністю.

Постановою Київського апеляційного суду від 02 грудня 2019 року було скасовано ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 26 вересня 2019 року, направлено справу для продовження розгляду до Шевченківського районного суду м. Києва.

09 грудня 2019 року вказана цивільна справа надійшла на адресу суду.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 10 грудня 2019 року у справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження.

У судове засідання 21 січня 2021 року позивач не з`явився, про час та місце слухання повідомлений належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 02 березня 2021 року о 12 год. 30 хв.

У судове засідання 02 березня 2021 року позивач не з`явився, про час та місце слухання повідомлений належним чином, разом із тим, позивач знову не з`явився у судове засідання, у зв`язку із чим виникло питання про залишення позову без розгляду.

Сторони у судове засідання не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином.

Як вбачається з матеріалів справи, у судові засідання 21 січня 2021 року, 02 березня 2021 року позивач не з`явився, про час, місце та дату слухання справи повідомлявся належним чином, про що свідчать відповідні розписка та зворотне повідомлення.

Щодо судового засідання, призначене на 21 січня 2021 року вбачається наявність розписки, на якій проставлено підпис представника позивача.

Також з матеріалів справи вбачається, що судова повістка направлялась позивачу за адресою місця листування, вказаною ним у позові, а саме: АДРЕСА_1 .

За таких обставин, останній є належним чином повідомлений про час та місце слухання справи.

Суд звертає увагу на наявність заяви представника позивача - адвоката Шнайдера С.В. від 21.01.2021 року, зіз місту якої вбачається, що представник зазначає, що його довіритель - ОСОБА_1 помер, однак жодних доказів зазначеного не було надано.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Оскільки від позивача не надходило заяв про розгляд справи у його відсутність, останній належним чином повідомлений про час та місце слухання справи, причини неявки не повідомлені, то є підстави для залишення позову без розгляду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25 січня 2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи викладене, а також те, що належним чином повідомлена про час та місце слухання справи позивач повторно не з`явилася в судове засідання, від неї не надходило заяв про розгляд справи за її відсутності, причини неявки не повідомлені, суд залишає позов без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 131, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: