Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" березня 2021 р. Іллічівський районний суд м. Маріуполя Донецької області під головуванням судді Матвєєвої Ю. О. , за участі секретаря судового засідання Радченко М.О. , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Маріуполі на стадії підготовчого розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вимогами до Маріупольської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. У обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дядько позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1 з усіма надвірними побудовами та спорудами, що належав померлому на праві приватної власності. Так, 28 вересня 2018 року ОСОБА_2 було складено заповіт, відповідно до якого, усе майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати спадкодавцю на день смерті і на що він за законом матиме право, останній заповів позивачу по справі ОСОБА_1 . Позивач не звернувся у встановлений законом шестимісячний строк до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з несприятливими сімейними обставинами, а саме хворобою матері та тяжким матеріальним становищем. Позивач не мав можливості звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою. Так, мати позивача ОСОБА_3 , 1938 року народження, протягом тривалого часу була тяжко хвора та перебувала на постійному лікуванні, потребувала особливого догляду та піклування, а тому весь вільний від роботи час позивач проводив разом з нею, намагався створити для неї сприятливі умови, які вплинули б на її стан здоров`я та сприяли б її скорішому одужанню. ІНФОРМАЦІЯ_3 мати позивача померла. За таких обставин, позивач не мав часу на оформлення спадщини, адже весь вільний час я проводив з матір`ю. Крім того, з 12 березня 2020 року на усій території України Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року за № 211 встановлено карантин. 23 березня 2020 року позивач звернувся до Третьої маріупольської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті дядька, але, з огляду на пропущений шестимісячний строк нотаріус відмовив у прийнятті заяви та запропонував звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. На підставі викладеного просив визначити додатковий строк в 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його дядька, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач у судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, направила на адресу суду заяву, відповідно до якої не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Суд, дослідивши матеріали справи, та враховуючи, що відповідно до приписів ч. 3 ст. 200 ЦПК України у випадку визнання позову відповідачем суд за результатами підготовчого провадження ухвалює рішення, приходить до переконання, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно паспорту громадянина України № НОМЕР_1 , ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 в м.Маріуполі Донецької області.

Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 , ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , його батьками вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

Отже, встановлено, що ОСОБА_3 є матір`ю ОСОБА_1 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Судом досліджено медичні документи, надані позивачем, які підтверджують факт тривалої хвороби ОСОБА_3 .

Крім того, суду було надано копію свідоцтва про смерть серія НОМЕР_4 , відповідно до якого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до копії свідоцтва про народження ОСОБА_2 , 1942 року народження, батьками останнього зазначені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_6 від 19 вересня 2018 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , отримав право власності на житловий будинок з житловою прибудовою та з усіма надвірними побудовами та спорудами, що знаходяться у АДРЕСА_1 на земельній ділянці. Зазначена обставина також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №138356092 від 19 вересня 2018 року, а також встановлено, що вказаний будинок має загальну площу 72,1 кв.м, житлову площ 35,6 кв.м. та складається з житлового будинку літ.А-1, сіней літ.а-1, житлової прибудов літ.А1-1, ганку літ.а1, сараю літ.Б-1, убиральні літ.В-1, вимощення літ.І, огорожі літ.1,3, воріт літ.2.

Відповідно до заповіту, складеного 28 вересня 2018 року, ОСОБА_2 , заповів ОСОБА_1 усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право.

Згідно повідомлення державного нотаріуса третьої маріупольської державної нотаріальної контори від 01 березня 2021 року, заповіт від імені ОСОБА_2 , посвідчений 28 вересня 2018 року за реєстровим № 2-462, не змінювався та не скасовувався.

Судом досліджено постанову державного нотаріуса третьої маріупольської державної нотаріальної контори від 23 березня 2012 року, відповідно до якої відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ім`я ОСОБА_1 на майно померлого ОСОБА_2 , оскільки пропущено шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори із відповідною заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.1ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Проаналізувавши добуті у судовому засіданні докази, суд приходить до висновку, що зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, є поважними і такими, що могли перешкодити йому своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тому вважає можливим подовжити йому строк для прийняття спадщини на два місяці з дня набрання рішенням законної сили, вважаючи саме такий термін достатнім для звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст.10,12,13,76-81,89,200,258-259,263-265,354 ЦПК України суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Ю. О. Матвєєва