ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2328/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"10" лютого 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Мицик Ю.С.
при секретарі Пугач Д.С.
учасники справи не з`явилися
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
У вересні 2019 року АТ "УкрСиббанк" (далі - позивач) звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 (далі відповідач - 1), ОСОБА_2 (далі відповідач - 2), про стягнення заборгованості за кредитним договором.
В забезпечення кредитних зобов`язань відповідача 1 по вказаному кредитному договору між позивачем та ОСОБА_2 було укладено договір поруки № 26-4РО/05-2005К від 23.05.2005.
Тому позивач просить суд стягнути з відповідачів солідарно вказану заборгованість та вирішити питання відшкодування судових витрат.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва 16.09.2019 відкрито провадження по справі та визначено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.
Судове засідання, призначене на 27.04.2020, було відкладене на 17.08.2020 у зв`язку з поданими клопотаннями сторін.
Судове засідання, призначене на 17.08.2020, було відкладене на 28.10.2020 у зв`язку з поданими клопотаннями відповідача 2.
В судове засідання, призначене на 28.10.2020 сторони не з`явились, від відповідача 2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Ухвалою суду від 28.10.2020 було відмовлено в задоволенні клопотання про відкладення, закрито підготовче засідання та справу призначено до розгляду по суті.
10.02.2021 у судове засідання представник позивача не з`явився, однак подав заяву про розгляд справи без його участі, проти винесення заочного рішення також не заперечив.
Відповідачі відзиву на позов не подали.
Судові повістки, що направлялися на адресу відповідачів за зареєстрованим місцем проживання, поверталися до суду без вручення з відмітками поштового відділення про повернення "в зв`язку з закінченням встановленого терміну зберігання", "адресат відсутній за адресою".
Відповідно до п.п. 91, 99, 101 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету міністрів України № 270 від 05 березня 2009 року інформація про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу надсилається адресату у вигляді смс-повідомлення за номером мобільного телефону, зазначеним на поштовому відправленні, поштовому переказі, а у разі відсутності номера мобільного телефону - шляхом вкладення до абонентської поштової скриньки бланку повідомлення встановленого зразка.
Рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним.
У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.
У разі, коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.
Відповідно до ч.ч. 3, 9 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.
У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.
Крім того, відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом у постанові № 922/1714/18 від 17 квітня 2019 року, яка, з точки зору ч.4 ст.263 ЦПК України, має враховуватися судом, неотримання судових повісток особою, які направлялися за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання, є свідомими, спрямовані на затягування розгляду справи та свідчать про зловживання процесуальними правами, які направлені на перешкоджання здійснення своєчасного розгляду справи.
Виходячи з цього, порядку повідомлення адресата про надходження судової повістки, неявка адресата за її отриманням у поштовому відділенні, є відмовою від її отримання, а тому повідомлення відповідачів про час розгляду справи суд вважає належним.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку про можливість ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів у відповідності до приписів ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України).
Нез`явлення сторін є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами.
Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.
Нарахування процентів здійснюється щомісяця, в останній робочий день поточного місяця, методом «факт/360», на суму кредитних коштів, що фактично надані банком позичальнику і ще не повернуті відповідно до умов договору, та проценти сплачуються позичальником щомісячно, з 1 по 10 число кожного місяця, наступного за тим, за який вони були нараховані (пункти 1.3.3., 1.3.4, 1.3.5. Договору).
Виконання позичальником зобов`язань за кредитним договором забезпечувалось порукою згідно з укладеним 23.05.2005 між АКІБ «Укрсиббанк» (кредитором) та ОСОБА_2 (поручителем) договором поруки № 26-4РО/05-2005К, відповідно до умов яких поручитель зобов`язалася перед кредитором відповідати за невиконання позичальником усіх зобов`язань, що виникли з кредитного договору.
Разом з тим, відповідач 1 не здійснював своєчасних платежів у повному обсязі для погашення суми заборгованості, чим порушував взяті на себе договірні зобов`язання.
Правовою підставою заявлених АТ «Укрсиббанк» вимог є положення цивільного законодавства, які регулюють зобов`язальні правовідношення.
Так, відповідно до вимог частини 1 статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Частина 1 статті 626 цього Кодексу дає визначення, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, а у статті 627 закріплено принцип свободи договору, яка полягає передусім у вільному виявленні волі сторін на вступ у договірні відносини.
Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина 1 статті 628 ЦК України).
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).
Згідно з нормою статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до частини 1 статті 509 ЦК України зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (стаття 526 ЦК України).
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (стаття 611 ЦК України).
Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України).
Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк.
До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору (частина 2 статті 1054 ЦК України).
Положеннями статті 1050 ЦК України передбачено, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
За приписом частини 2 статті 1050 ЦК України прострочення позичальником повернення чергової частини позики (кредиту) кореспондує праву позикодавця (кредитодавця) вимагати дострокового повернення частини позики (кредиту), що залишилася, та сплати процентів.
Згідно п. 7.1. кредитного договору у випадку порушення термінів погашення будь-яких своїх грошових зобов`язань відповідач сплачує позивачу пеню у розмірі 0,2 процента від суми простроченої заборгованості, розр6ахованої за кожен день прострочення платежу, включаючи день сплати заборгованості.
Вказаний розрахунок містить детальний розрахунок заборгованості по тілу кредиту, процентах та пені, нарахованої в межах річного строку позовної давності, і жодних доказів на його спростування відповідачами не надано, а тому суд покладає його в обґрунтування рішення як об`єктивний доказ, що підтверджує розмір заборгованості за кредитним договором.
Виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, порукою (частина перша статті 546 ЦК України).
За положеннями статті 554 ЦК України у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя.
Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки.
Згідно з умовами, визначеними у договорах поруки, поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, за всіма зобов`язаннями останнього за основним договором, при цьому відповідальність поручителя та боржника є солідарною.
Статтею 543 ЦК України передбачено, що у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі, як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.
За загальним правилом, встановленим частиною 4 статті 559 ЦК України, порука припиняється після закінчення строку, встановленого в договорі поруки.
Отже відповідно до умов договору поруки та на підставі положень статей 553, 554 ЦК України ОСОБА_2 , як поручитель повинна відповідати за цим позовом як солідарний боржник в тому ж обсязі, що і позичальник ОСОБА_1 , включаючи сплату основного боргу, процентів та пені, оскільки інше не встановлено укладеним з ними договорами поруки.
З огляду на встановлені обставини вимоги АТ «Укрсиббанк» про стягнення заборгованості за кредитним договором з позичальника та поручителів суд вважає обґрунтованими і доведеними та задовольняє їх в повному обсязі.
Оскільки рішення ухвалюється на користь позивача, суд на підставі положень статті 141 ЦПК України покладає на відповідачів в рівних частках сплачений позивачем судовий збір в сумі 24 502,16 грн.
На підставі викладеного, керуючись статтями статтями 4, 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 279, 280-282, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути солідарно з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь акціонерного товариства «УкрСиббанк» (рахунок № НОМЕР_3 в АТ «УкрСиббанк», МФО 351005, код 09807750) заборгованість за кредитним договором у розмірі 57 619,14 доларів США (п`ятдесят сім тисяч шістсот дев`ятнадцять доларів США 14 центів) та пені у розмірі 174 466,02 грн. (сто сімдесят чотири тисячі чотириста шістдесят шість гривень 02 копійки).
Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь акціонерного товариства «УкрСиббанк» (рахунок № НОМЕР_3 в АТ «УкрСиббанк», МФО 351005, код 09807750) судовий збір у розмірі 24 502,16 грн. (двадцять чотири тисячі п`ятсот дві гривні 16 копійок), тобто по 12 251,08 грн (дванадцять тисяч двісті п`ятдесят одна гривня 08 копійок).
Рішення суду набирає законної сили, якщо після закінчення строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Згідно з пп. 15.5 п. 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: Ю.С. Мицик