КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 201/8182/20

провадження № 22-ц/824/4665/2021

16 березня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Кирилюк Г. М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавничий дім Український медіа холдинг» в особі Дніпропетровської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавничий дім Український медіа холдинг» про захист честі, гідності та ділової репутації, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 10 листопада 2020 року та ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 11 січня 2021 року в складі судді Луценка О. М.,

встановив:

01.02.2021 ОСОБА_1 подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 10 листопада 2020 року та ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 11 січня 2021 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 лютого 2021 року вказану апеляційну скаргу залишено без руху для усунення недоліків, а саме: виправити помилку щодо суду, якому направлено апеляційну скаргу, надати копії письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, а також надати відомості на підтвердження підстав для звільнення від сплати судового збору.

У строк, визначений судом, ОСОБА_1 усунув недоліки апеляційної скарги та надав докази на підтвердження підстав звільнення від сплати судового збору, а саме відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 1-4 квартали 2020 року.

Зазначив, що на момент звернення до суду він не працює, позбавлений можливості отримати соціальну допомогу. Вказує, що неправомірне формулювання відповідачем причин звільнення та невнесення запису до трудової книжки є перешкодою для реєстрації у центрі зайнятості.

За правилом ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Недопустимість обмеження доступу до правосуддя підтверджується практикою Європейського суду з прав людини. Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що судовий збір має бути таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачено. В свою чергу розмір судового збору, який не враховує фінансове становище сторони розцінюється як такий, що обмежує право на доступи до правосуддя (справа «Георгел і Георгета Стоїческу проти Руминії»).

У рішення від 19 червня 2011 року у справі «Креуз проти Польщу» Європейський суд з прав людини зазначив, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього оправа, та має переслідувати законну мету.

Наведені в клопотанні доводи та подані докази свідчать про незадовільний майновий стан особи, що подає апеляційну скаргу, а тому наявні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, перешкод для відкриття апеляційного провадження не встановлено.

Керуючись ст. 356, 359 ЦПК України

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 10 листопада 2020 року та ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 11 січня 2021 року.

Відкрити апеляційне провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавничий дім Український медіа холдинг» в особі Дніпропетровської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавничий дім Український медіа холдинг» про захист честі, гідності та ділової репутації, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 10 листопада 2020 року та ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 11 січня 2021 року.

Копію ухвали апеляційного суду та копію апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами надіслати учасникам справи.

Учасники справи мають право подати до апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу у письмовій формі протягом п`яти днів з моменту отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 4 ст. 360 ЦПК України до відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Г. М. Кирилюк