РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Булах Є.М.,

секретар судового засідання Яковлєва О.М.

справа №766/12654/20; провадження №2/766/1306/21

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом

позивача ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якої на підставі ордеру діє адвокат Веріковська Т.А. (місцезнаходження: АДРЕСА_2 )

до

відповідача ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_3 )

предмет та підстави позову: про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітніх дітей

негайно після закінчення судового розгляду по суті, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне та,-

встановив:

І. Виклад позиції позивача у позовній заяві.

19.08.2020 року представник позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідача, у якій просив збільшити розмір аліментів, визначений рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 18.10.2017 року (справа №766/56/17), яке залишено без змін постановою Апеляційного суду Херсонської області від 21.12.2017 року, та стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання неповнолітніх ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у твердій грошовій сумі в розмірі 30 000, 00 грн. щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення найстаршою дитиною повноліття, із застосуванням щомісячної індексації для перерахунку суми в залежності від офіційного індексу інфляції; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що з 11.08.2007 року по 25.05.2015 року перебувала у шлюбі з відповідачем, який розірвано рішенням Суворовського районного суду м. Херсона від 12.05.2015 року.

Від шлюбу у сторін народилось троє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 18.10.2017 року у справі №766/56/17, залишеним без змін постановою Апеляційного суду Херсонської області від 21.12.2017 року, стягнуто з відповідача на користь позивача аліменти на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у твердій грошовій сумі в розмірі 5 000, 00 грн. щомісячно, починаючи з 30.12.2016 року і до досягнення старшим із дітей повноліття, із застосуванням щомісячної індексації для перерахунку суми в залежності від офіційного індексу інфляції.

Враховуючи, що з моменту ухвалення означеного рішення у відповідача змінився матеріальний стан в бік значного покращення та збільшення (вказана особа стабільно працює моряком на контрактній основі на суднах іноземного судноплавства на посаді, як відомо позивачці, другого помічника капітана і його середня заробітна плата складає приблизно 8 000, 00 дол. США на місяць), який дозволяє відповідачу сплачувати аліменти в значно більшому розміру.

Більш того, будь-які інші стягнення з відповідача не проводяться; непрацездатні батьки на утриманні у відповідача не перебувають; стан його здоров`я дозволяє йому працювати та сплачувати на користь позивача аліменти на утримання неповнолітніх дітей.

Крім того, 5000, 00 грн. недостатньо для утримання трьох дітей, які підросли, ціни на продукти харчування, одяг, ліки, гуртки значно збільшились, що, в свою чергу, потребує більших матеріальних затрат. Аліменти, які сплачує відповідач, не вистачає на виховання та розвиток дітей, а позивачка не в змозі самостійно забезпечити та задовольнити їх потреби.

Більш того, старша дитина сторін ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є інвалідом з дитинства, який потребує посиленого догляду, відповідного харчування, лікування та оздоровлення.

Звертаючись у грудні 2016 року із позовом про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей, позивачка просила суд стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання трьох неповнолітніх дітей у твердій грошовій сумі в розмірі 20 000, 00 грн.

Підставою для відмови позивачці в стягненні з відповідача на її користь аліментів на утримання неповнолітніх дітей в заявленому розмірі стало те, що відповідач працює в ТОВ «Компанія смазочних матеріалів» СІОЛ з 05.04.2017 року, займає посаду менеджера зі збуту і його дохід за період з 05.04.2017 року по 30.04.2017 року склав 2 890, 00 грн.

Після набрання рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 18.10.2017 року законної сили, відповідач ОСОБА_5 звільнився з займаної посади і до теперішнього часу, на території України, вказана особа офіційно не працевлаштована. Єдиним джерелом його заробітку є закордонні рейси, адже відповідач протягом багатьох років працює моряком на іноземних суднах.

Беручи до уваги той факт, що після ухвалення судом рішення про стягнення з відповідача на користь позивачки аліментів на утримання неповнолітніх дітей, у відповідача змінився матеріальний стан в бік значного покращення та збільшення, вважає, що є всі підстави для збільшення розміру аліментів, які стягуються з відповідача на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на підставі рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 18.10.2017року, з 5 000, 00 грн. на 30 000, 00 грн. щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили і до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Таке збільшення розміру аліментів буде відповідати інтересам дітей і не погіршить матеріального стану платника аліментів.

ІІ. Виклад позиції відповідача у запереченнях на позовну заяву

04.11.2020 року представник відповідача за ордером ОСОБА_6 подала заперечення на позовну заяву, у яких просила відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

По суті пред`явлених вимог зазначила, що під час спільного проживання сторін у шлюбі відповідач відмовився від роботи за контрактом на посаді моряка, в зв`язку зі станом його здоров`я. І протягом більш ніж двох років відповідач не працював на морських судах.

Також змінилися життєві обставини у відповідача, змінився і його уклад життя, у зв`язку з тим, що йому необхідно допомагати своїм пристарілим батькам, а також тому що дружина відповідача знаходиться в декретній відпустці по догляду за дитиною, яка народилася в 2020 p., і заперечує проти тривалої відсутності чоловіка, то ОСОБА_5 в даний час не має ніякої постійної роботи, та знаходиться в пошуку місця працевлаштування.

Враховуючи, що в перспективі рівень заробітної плати відповідача не буде перевищувати 15 000, 00 грн. вважає за необхідне враховувати прожитковий мінімум для дітей відповідного віку, який встановлений на рівні в 2218 грн. на дитину з 6 до 18 років.

ОСОБА_5 вважає, що на нього, як батька дітей, покладено більше відповідальності за забезпечення, ніж на мати, незважаючи на те, що вона, як багатодітна мати має право як на безкоштовне забезпечення дітей на оздоровчі табори, тренування та інші пільги з боку держави.

А тому, вважає за можливе сплачувати більшу частину витрат по утриманню дітей, а саме 5000, 00 грн. на місяць, що в три рази перевищує мінімальний розмір аліментів на одну дитину. Також від оплати додаткових витрат на дітей відповідач не відмовляється.

Розрахунок сум витрачених на юридичну допомогу позивачки не відповідає дійсності, є необґрунтованими, і не несе інформації про витрати на судові витрати.

ІІІ. Виклад позиції позивача у відповіді на заперечення на позовну заяву

11.12.2020 року представник позивача через канцелярію суду подала відповідь на заперечення на позовну заяву, у яких просила позовні вимоги задовольнити з огляду на наступні обставини.

ОСОБА_7 постійно, починаючи з 2008 року і по теперішній час, з систематичною періодичністю, працює моряком на контрактній основі, постійно підвищує свою кваліфікацію з метою отримання вищого звання, як фахівця морського транспорту.

Крім того, батьки відповідача ОСОБА_7 - батько ОСОБА_8 та мати ОСОБА_9 не потребують матеріальної допомоги, оскільки ОСОБА_8 (батько відповідача), незважаючи на те, що йому виповнилось 68 років, до теперішнього часу також працює моряком на контрактній основі.

Вказані особи є заможними, адже, окрім достатнього розміру грошових коштів, отриманих та збережених в результаті багаторічної плідної праці ОСОБА_8 , вони мають у власності декілька видів нерухомості (квартири, дачі тощо), а також транспортні засоби. Цей факт також буде підтверджено додатково з підстав, вище викладених.

Отже, зазначені особи не потребують жодної допомоги з боку ОСОБА_10 .

Факт перебування дружини відповідача ОСОБА_11 у декретній відпустці по догляду за дитиною не є безумною підставою для зменшення розміру аліментів.

В свою чергу, відповідач має фінансову можливість сплачувати на користь позивачки аліменти на утримання дітей в значно більшому розмірі, аніж 5 000, 00 грн., всі твердження та доводи, викладені в запереченнях на позовну заяву не підтверджуються жодними належними та допустимими доказами.

ІV. Процесуальні дії суду у справі.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.10.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 23.10.2020 року.

За клопотання представника відповідача за ордером ОСОБА_6 розгляд справи відкладено на 30.11.2020 року.

23.10.2020 року Веріковська Т.А. діючи в інтересах позивача на підставі ордеру подала клопотання про залучення додаткових доказів та клопотання про витребування доказів.

04.11.2020 року представник відповідача за ордером ОСОБА_6 подала заперечення на позовну заяву.

За клопотання представника позивача за ордером ОСОБА_12 розгляд справи 30.11.2020 року відкладено, засідання призначено на 11.12.2020 року.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 11.12.2020 року витребувано з Державної прикордонної служби України інформацію про перетин кордону України громадянином України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , за період з 01.09.2016 року і по теперішній час, із зазначенням підстав перетину державного кордону. Судове засідання відкладено на 27.01.2021 року.

25.01.2021 року на адресу суду з Державної прикордонної служби України надійшла витребувана інформація.

27.01.2021 року Веріковська Т.А., діючи в інтересах позивача подала клопотання про залучення додаткових доказів.

У зв`язку з неявкою відповідача розгляд справи відкладено 26.02.2021 року.

26.02.2021 року розгляд справи не відбувся у зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці. Судове засідання призначено на 17.03.2021 року.

У судове засідання у час призначений для розгляду справи позивач не з`явилася, ОСОБА_12 , діючи в інтересах позивача подала заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника. Позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

У судове засідання у час призначений для розгляду справи за суттю, відповідач не з`явився, ОСОБА_6 , діючи в інтересах відповідача подала заяву про розгляд справи без участі відповідача та його представника. Позовні вимоги не визнала з підстав, зазначених у відзиві. Також клопотала про залучення додаткових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, враховуючи наявність обопільних заяв про вирішення спору без участі сторони позивача та сторони відповідача, за наявності викладених сторонами позиції в письмових заявах, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

V. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин.

Судом встановлено, що 11 серпня 2007 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_5 укладено шлюб, про що 11.08.2007 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області зроблено актовий запис №616 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_14 ».

Під час перебування у шлюбі у сторін народилися:

-син, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області 24.06.2008 року зроблено актовий запис №565 та видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_4 ;

-донька, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області 13.04.2010 року зроблено актовий запис №377 та видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_5 ;

-донька, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області 10.12.2013 року зроблено актовий запис №1068 та видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_6 .

Рішення Суворовського районного суду м. Херсона від 12.05.2015 року розірвано шлюб, зареєстрований 11.08.2007 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області, актовий запис №616 між ОСОБА_2 та ОСОБА_15 .

Відповідно до посвідчення серії НОМЕР_7 , виданого 27.01.2012 року ОСОБА_15 , 1986 р.н. надається державна соціальна допомога на дитину-інваліда до 18 р. (сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ), з 13.04.11 по 13.06.26 року

09 вересня 2016 року між ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5 укладено шлюб, про що 09.09.2016 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області зроблено актовий запис №844 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_8 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_17 ».

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 18.10.2017 року стягнуто з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь ОСОБА_1 , аліменти на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у твердій грошовій сумі в розмірі 5 000, 00 грн. щомісячно, починаючи з 30.12.2016 року і до досягнення старшим із дітей повноліття, із застосуванням щомісячної індексації для перерахунку суми в залежності від офіційного індексу інфляції.

Наказом №18-к від 03.04.2017 року ОСОБА_5 прийнято на посаду менеджера зі збуту ТОВ «КСМ «СІОЛ» з 05.04.2017 р. з окладом згідно штатного розпису.

Наказом №38-к від 15.08.2017 року ОСОБА_5 звільнено з посади менеджера зі збуту ТОВ «КСМ «СІОЛ» з 15.08.2017 р. за п. 1 ст. 36 КЗпП України (за згодою сторін).

Згідно дублікату квитанції №ICTK0731OSFTR.1 від 31.07.2020 року на рахунок ОСОБА_1 перераховано 15075, 38 грн. аліментів за серпень 2020 року.

Згідно листа вих. №1/4-1135/02-18опп/20 від 08.09.2020 в Інспекції з питань підготовки та дипломування моряків перебуває особова справа моряка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з якої встановлюється, що останній з 2008 року ходить в закордонні рейси, з 06.01.2017 року йому присвоєно звання штурмана далекого плавання (а.с. 58-77).

27 вересня 2017 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_8 укладено шлюб, про що 27.09.2017 року Суворовським районним у місті Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області зроблено актовий запис №447 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_9 . Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу « ОСОБА_14 ».

ІНФОРМАЦІЯ_9 народилася ОСОБА_19 , батьком якої є відповідач, про що Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) 14.04.2020 року зроблено актовий запис №238 та видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_10 .

За інформацією з Головного центру обробки спеціальної інформації ДПС України від 06.01.2021 року, гр. України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 01.09.2016 року перетинав державний кордон України: з 18.02.2017 по 25.02.2017 року; з 11.04.2017 по 13.09.2017 року; з 03.02.2018 по 02.08.2018 року; з 18.11.2018 по 14.06.2019 року; 07.08.2019 по 14.08.2019 року; з 03.09.2019 по 24.06.2020 року; останній виїзд 11.10.2020 року інформація про прибуття на територію України відсутня.

За інформацією з Територіального сервісного центру МСВ №6541 вих. №31/21/41-37 від 22.12.2020 року у власності ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_10 (батько відповідача) є власником автомобіля МАЗДА 6, 2005 р.в.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта індексний номер інформаційної довідки 241837775 від 26.01.2021 року, у власності ОСОБА_8 (батько відповідача) перебуває 3-кімнатна квартира АДРЕСА_4

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта індексний номер інформаційної довідки 241837472 від 26.01.2021 року, у власності ОСОБА_9 (матір відповідача) перебуває 2-кімнатна квартира АДРЕСА_5 ; 1/3 частини 2-кімнатної квартири АДРЕСА_6 ; 16/100 частини житлового будинку АДРЕСА_7 .

Згідно квитанцій №0.0..1 від 15.03.2021 року та №0.0..1 від 09.03.2021 року ОСОБА_5 оплатив послуги у сфері набуття навичок спілкування ОСОБА_20 у сумі 12932, 00 грн.

VІ. Оцінка Суду.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 і 11 Конвенції» та є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків... має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів.

Частиною 2 ст. 51 Конституції України закріплено обов`язок батьків по утримуванню дітей до досягнення ними повноліття.

Відповідно до ст.180 СК України передбачено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. При встановленні розміру аліментів, суд керується вимогамист.182 СК України та роз`ясненнями, які містяться в Постанові пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006р. «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів».

Згідно зі ст. 183 Сімейного Кодексу України частина заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватись як аліменти на дитину, визначається судом.

Пленум Верховного Суду України в п. 17 своєї Постанови від 15.05.2006 року №3 роз`яснив судам, що вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж зазначений у ч. 2ст. 182 СК. При цьому необхідно мати на увазі, що зміна законодавства в частині визначення мінімального розміру аліментів на одну дитину не є підставою для перегляду постановлених раніше судових рішень про їх стягнення.

Частиною 2 ст.18 СК України передбачено, що суд застосовує ті способи захисту прав або інтересів учасників сімейних відносин, які встановлені законом або домовленістю (договором) сторін.

Згідно з п. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини, схваленої резолюцією 44-ї сесії Генеральної Асамблеї ООН 44/25 від 20.11.1989 р., ратифікованою Постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 р. № 789 - ХІІ, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини.

Стаття 27 Конвенції ООН про права дитини, дає кожній дитині право на рівень життя, необхідній для її фізичного, розумового, духовного, морального та соціально розвитку. Батьки або інші особи які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Суд визначає розмір аліментів в кожному конкретному випадку, виходячи з фактичних обставин справи.

Частиною першої статті 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом.

Згідно з пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів один із батьків дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища платника аліментів може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

Аналіз цих норми права дає підстави для висновку що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів.

При цьому такі положення закону не виключають одночасне настання обох підстав для зміни розміру аліментів: і зміни сімейного і зміни матеріального стану.

У постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі № 6-143цс13 зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

Звертаючись до суду з позовом про збільшення розміру аліментів, позивач посилалася на зміну матеріального стану відповідача, який після ухвалення рішення про стягнення з нього аліментів у сумі 5 000, 00 грн. на утримання неповнолітніх дітей, звільнився з роботи у ТОВ «КСМ «СІОЛ» де мав середній заробіток на місяць у розмірі 2 890, 00 грн . Наразі ОСОБА_5 працює моряком, ходить в закордонні рейси та отримує заробітну плату, розмір якої дозволяє сплачувати аліменти на утримання трьох дітей у розмірі 30 000, 00 грн. щомісячно.

При визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, в тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення (ч. 1 ст. 182 СК України).

Відповідно до положень ч. 2 зазначеної статті розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Зважаючи на те, що аліменти це платіж, спрямований саме на утримання дітей, який повинен бути достатнім для цього та повинен бути співрозмірним з урахуванням мети аліментного зобов`язання, яке є в обох із батьків, і має бути рівним, та покликаний захистити інтереси дітей в коштах у розмірі, необхідному для їх життєдіяльності, збереження достойного рівня життя, який необхідний для їх фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку, їх гармонійного розвитку, з врахуванням визначеного законом розміру прожиткового мінімуму для дитини, їх потреб, тож зважаючи, що діти проживають разом із матір`ю, яка опікується ними кожного дня і знає про їх потреби та на обов`язок обох батьків брати участь в матеріальному щоденному утриманні дітей, суд вважає, що збільшення розміру аліментів забезпечить найбільш необхідні потреби дітей, покращить належні умови їх проживання, їх гармонійний розвиток, і при цьому діти сторін будуть захищеними та будуть отримувати матеріальне утримання від батька, з яким не проживають, що гарантовано як нормами національного, так і нормами міжнародного законодавства, які наведено вище.

Відповідно до абз. 4 п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» у новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.

Таким чином, на основі повно та всебічно з`ясованих обставин, підтверджених доказами, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд, враховуючи, що на час розгляду справи сплачуваної відповідачем суми аліментів не вистачає на забезпечення дітей в належному та достатньому обсязі, приходить до висновку про наявність підстав для збільшення розміру аліментів на утримання дітей відповідача, при вирішені спору судом враховано, що визначена за рішенням суду сума стягуваних аліментів на утримання трьох дітей у розмірі 5000,00 грн. вважалася допустимою з урахуванням обставин наявності у ОСОБА_21 щомісячного доходу у розмірі 2890, 00 грн., які на час розгляду цієї справи змінилися у розумінні ст. 192 СК України.

Твердження представника відповідача у запереченнях на позов щодо погіршення матеріального стану відповідача, який має на утриманні малолітню дитину від іншого шлюбу та не може піти у рейс як моряк через пандемію Ковід-19, судом сприймають критично, оскільки спростовуються наступним.

Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Так, посилання сторони відповідача на неможливість працевлаштування спростовується інформацією з інспекції з питань підготовки та дипломування моряків та Головного центру обробки спеціальної інформації ДПС України від 06.01.2021 року, відповідно до якої гр. України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , протягом 2016 -2020 року перетинає кордон України. Доказів на спростування інформації того, що відповідач перетинає кордон України не з метою працевлаштування, а з іншою суду не надано, як і не надано доказів того, що на утриманні відповідача перебувають непрацездатні батько та матір та потребують додаткового догляду.

Суд вважає, що факт відсутності у батька або матері можливості надавати дітям відповідного розміру утримання має доводитися сторонами відповідно до правил ст. ст. 12, 81 ЦПК України в контексті обов`язку батьків по утриманню дітей, поєднаного з презумпцією можливості батьків їх забезпечувати, що витікає із свідомого рішення батьків народити дітей, яке нерозривно пов`язано з існуючою спроможністю батьків належним чином їх утримувати.

Крім того, наявність на утриманні у відповідача малолітньої доньки від іншого шлюбу та іншої дружини не свідчить про погіршення матеріального стану відповідача та про неможливість сплачувати аліменти у розмірі, заявленому позивачем, оскільки батьки не мають компенсувати неналежний розмір аліментів за рахунок збільшення утримання однієї дитини порівняно з іншою.

За встановлених обставин, суд з урахуванням приписів сімейного законодавства, щодо спів розмірності, рівності та наявності обов`язку у обох батьків щодо утримання своїх малолітніх (неповнолітніх) дітей, приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, шляхом збільшення розміру аліментів, визначеного рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 18.10.2017 року (справа №766/56/17) та стягнення з відповідача на користь позивача аліменти на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у твердій грошовій сумі в розмірі 15 000, 00 грн. щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення найстаршою дитиною повноліття, із застосуванням щомісячної індексації для перерахунку суми в залежності від офіційного індексу інфляції.

VІІ. Заходи забезпечення позову (заяви).

Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.

VІІІ. Розподіл судових витрат між сторонами.

Відповідно до ч. 1. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

В порядку статті 141 ЦПК України, приймаючи до уваги звільнення позивача від сплати судового збору за подання даного позову до суду, ураховуючи задоволення позову, з відповідача в дохід держави підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 840, 80 грн.

Керуючись ст. ст. 141-142, 155, 180, 182, 184, 192 СК України, ст. ст. 2, 4, 7, 10, 12, 13, 18, 19, 76, 81, 89, 133, 141, 182, 259, 263-265, 274-279, 352-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якої на підставі ордеру діє адвокат Веріковська Т.А. (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_3 ) про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітніх дітей задовольнити частково.

Збільшити розмір аліментів, визначений рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 18.10.2017 року у справі №766/56/17, та стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на утримання неповнолітніх ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у твердій грошовій сумі в розмірі 15 000, 00 грн. щомісячно, із застосуванням щомісячної індексації для перерахунку суми в залежності від офіційного індексу інфляції, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили і до досягнення найстаршою дитиною повноліття.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_3 ) на користь держави судовий збір у розмірі 840, 80 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Херсонського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п.3 розділу ХІI «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 );

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_3 .

Повний текст рішення складено 17.03.2021 року.

Суддя Є.М. Булах