Справа № 472/1006/21
Провадження №2/472/414/21
У х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
28 грудня 2021 року смт. Веселинове
Миколаївської області
Суддя Веселинівського районного суду Миколаївської області Орленко Л.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Веселинівської селищної ради Миколаївської області про визнання договору купівлі-продажу дійсним,
24 грудня 2021 року до Веселинівського районного суду Миколаївської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Веселинівської селищної ради Миколаївської області про визнання договору купівлі-продажу дійсним.
Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що зазначена позовна заява не відповідає вимогам, викладеним у статтях 175 і 177 ЦПК України.
Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Позивач в позовній заяві, посилається як на підставу звернення до суду, що в укладеному договорі було зазначено, що він не підлягає нотаріальному посвідченню.
З цього приводу слід зазначити наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 47 ЦК Української РСР (в редакції 1963 року, чинній на момент укладенння спірного договору), якщо одна з сторін повністю або частково виконала угоду, що потребує нотаріального посвідчення, а друга сторона ухиляється від нотаріального оформлення угоди, суд вправі за вимогою сторони, яка виконала угоду, визнати угоду дійсною. В цьому разі наступне нотаріальне оформлення угоди не вимагається .
Відповідно до ст. 227 ЦК Української РСР (в редакції 1963 року, чинній на момент укладенння спірного договору) договір купівлі-продажу жилого будинку повинен бути нотаріально посвідчений, якщо хоча б однією з сторін є громадянин. Недодержання цієї вимоги тягне недійсність договору (стаття 47 цього Кодексу). Договір купівлі-продажу жилого будинку підлягає реєстрації у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів.
Згідно зі статтею 15 Закону України «Про товарну біржу», чинним на час виникнення спірних правовідносин, не підлягали нотаріальному посвідченню угоди, які зареєстровані на біржі, якщо вони являють собою купівлю-продаж, поставку та обмін товарів, допущених до обігу на товарній біржі.
У період укладання спірного договору купівлі-продажу існувала колізія у чинному законодавстві, оскільки згідно зі статтями 224, 227 ЦК УРСР 1963 року договір купівлі-продажу житлових квартир повинен бути нотаріально посвідчений, якщо хоча б одна зі сторін є громадянином, а недотримання даної вимоги тягне недійсність договору.
Проте, згідно зі статтею 15 Закону України «Про товарну біржу», чинному на час виникнення спірних правовідносин, біржі мають право вчиняти угоди з будь-якими видами нерухомості і такі угоди не підлягають наступному нотаріальному посвідченню.
За загальним правилом, право власності у набувача за договором виникає з моменту передачі речі, якщо інше не передбачено законом чи договором (частина перша статті 128 ЦК УРСР 1963 року), а відповідно до статті 153 ЦК УРСР 1963 року договір вважається укладеним, якщо сторонами досягнуто згоди по всіх істотних умовах договору.
Отже, положення статті 227 ЦК УРСР 1963 року спрямовані безпосередньо на встановлення форми договору купівлі-продажу житлового будинку. Тобто, правові норми, закріплені цією статтею, мають спеціальний характер по відношенню до відповідних договорів, тоді як стаття 15 Закону України «Про товарну біржу», чинному на час виникнення спірних правовідносин, закріплює умови, за наявності яких угоду можна вважати біржовою.
Таким чином, положення статті 15 Закону України «Про товарну біржу», чинному на час виникнення спірних правовідносин, по відношенню до угод про відчуження нерухомого майна житлового призначення мають загальний характер. Тобто, закон спеціальний переважає закон загальний.
Отже, договір купівлі-продажу житлового будинку (квартири), укладений на біржі в простій письмовій формі, підлягав нотаріальному посвідченню.
При розгляді справ про визнання правочину, який підлягає нотаріальному посвідченню, дійсним, суди повинні з`ясувати, чи підлягає правочин обов`язковому нотаріальному посвідченню, чому він не був нотаріально посвідчений, чи дійсно сторона ухилилася від його посвідчення та чи втрачена така можливість, а також чи немає інших підстав нікчемності правочину.
Однією з умов визнання правочину дійсним в судовому порядку є встановлення судом факту ухилення однієї із сторін від нотаріального посвідчення правочину, проте будь-яких доказів ухилення ОСОБА_2 , яка діяла від свого імені та від імені своєї недієздатної дочки ОСОБА_3 , від нотаріального посвідчення правочину позовна заява не містить. Тобто, позивачем не підтверджена втрата можливості нотаріального посвідчення договору сторонами.
Крім того, позивач не обґрунтовує в позовній заяві звернення з позовом саме до Веселинівської селищної ради, оскільки недієздатна дочка померлої ОСОБА_2 жива, та інтереси якої може представляти її опікун, і не зазначає про наявність інших спадкоємців.
Також позивачем, не зазначено і не надано доказів, що опікун недієздатної ОСОБА_3 ухиляється від нотаріального посвідчення договору.
Крім того, позивач не зазначає в позовній заяві відомостей з БТІ про те, за ким зареєстровано право власності на спірну квартиру станом на момент подачі позову до суду, та не надає відомостей про те, чи проводилась технічна інвентаризація спірної квартири перед подачею позову до суду.
Зазначені недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією позовною заявою.
Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258, 259, 260, 261 ЦПК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Веселинівської селищної ради Миколаївської області про визнання договору купівлі-продажу дійсним , - залишити без руху і надати строк для виправлення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем (або його представником) ухвали суду.
Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання даної ухвали суду у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатися неподаною та її буде повернуто позивачу.
Ухвала суду апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Веселинівського районного суду

Миколаївської області Л.О. Орленко