ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

іменем України

11 березня 2021 року

м. Харків

справа № 952/838/19

провадження № 22-ц/818/1711/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Котелевець А.В.,

суддів Бурлака І.В., Хорошевського О.М.,

за участю секретаря Огар І.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі Сільськогосподарський виробничий кооператив «Ерден-Регіон», Головне управління Держгеокадастру у Харківській області,

представники Шумейко Іван Павлович, Ушаков Едуард Володимирович,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Зачепилівського районного суду Харківської області від 01 грудня 2020 року в складі судді Яценка Є.І.,

у с т а н о в и в :

В листопаді 2019 року ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Сільськогосподарського виробничого кооперативу «Ерден-Регіон» (далі СГВК «Ерден-Регіон»), Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (далі ГУ Держгеокадастру у Харківській області) та просила визнати недійсним державний акт ЯМ № 691029 на право власності на земельну ділянку, виданий 29 грудня 2019 року Відділом Держкомзему у Зачепилівському районі Харківської області СГВК «Ерден-Регіон» на земельну ділянку з кадастровим номером :09:000:0102, площею 6,888 га, розташовану на території Малоорчицької сільської ради Зачепилівського району Харківської області, ділянка № НОМЕР_1 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Ухвалою Зачепилівського районного суду Харківської області від 01 грудня 2020 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду з підстав, передбачених частиною десятою статті 84 ЦПК України.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що оскільки ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 не подали до суду витребуваний оригінал державного акту ЯЕ №508176 на право власності на земельну ділянку, не надали будь - яких доказів щодо втрати або іншого вибуття з володіння позивача оригіналу державного акту, позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду з підстав, передбачених частиною десятою статті 84 ЦПК України.

14 грудня 2020 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. Посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та порушення норм процесуального права, просила ухвалу суду першої інстанції скасувати, справу направити для продовження розгляду до Зачепилівського районного суду Харківської області.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оригінал державного акту ЯЕ №508176 на право власності на земельну ділянку нею було втрачено, про що повідомлено суд першої інстанції та подано відповідне клопотання про витребування з ГУ Держгеокадастру у Харківській області архівного оригіналу державного акту ЯЕ №508176. Станом на 01 грудня 2020 року в матеріалах справи було зібрано достатньо доказів, на підставі яких суд мав можливість встановити обставини набуття нею права власності на спірну земельну ділянку. Крім того, у суду був наявний оригінал архівного примірника державного акту, про що суд зазначив у оскаржуваній ухвалі від 01 грудня 2020 року.

В лютому 2021 року ГУ Держгеокадастру у Харківській області та СГВК «Ерден-Регіон» подали відзиви на апеляційну скаргу, в яких просили ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Відзиви мотивовано тим, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, постановленою з дотриманням норм процесуального права; доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції відповідно до вимог частини першої статті 367 ЦПК України в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 є власницею земельної ділянки № НОМЕР_1 площею 6,8880 га, кадастровий номер :09:000:0102, яка розташована на території Малоорчицької сільської ради Зачепилівського району Харківської області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на підставі державного акту ЯЕ №508176 на право власності на земельну ділянку, виданого 01 жовтня 2009 року та зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 43.

Звертаючись до суду з позовом про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку та визнання права власності на земельну ділянку, ОСОБА_1 вказала, що оригінал державного акту знаходиться у неї, до позовної заяви долучила його копію.

13 лютого 2020 року СГВК «Ерден-Регіон» подало клопотання про витребування у ОСОБА_1 оригіналу державного акту ЯЕ №508176 на право власності на земельну ділянку для огляду в судовому засіданні (а. с. 177 178 т. 1).

13 лютого 2020 року в судовому засіданні Зачепилівського районного суду Харківської області протокольно задоволено вказане клопотання СГВК «Ерден-Регіон».

19 лютого 2020 року ОСОБА_2 представник ОСОБА_1 подав клопотання про витребування з Відділу у Зачепилівському районі ГУ Держгеокадастру у Харківській області оригіналу державного акту ЯЕ №508176 на право власності на земельну ділянку площею 6,8880 га, кадастровий номер :09:000:0102, виданого ОСОБА_1 .

Клопотання мотивовано тим, що оригінал державного акту у позивачки відсутній. ОСОБА_1 є особою похилого віку, тому не пам`ятає, за яких обставин могла його втратити.

Державний акт складається з двох примірників, другий примірник перебуває у Відділі Зачепилівського району ГУ Держгеокадастру у Харківській області.

Самостійно надати другий примірник державного акту позивач не може, оскільки такий примірник не видається власнику земельної ділянки, а зберігається в органі, що видав державний акт (а. с. 190 т. 1).

Ухвалою Зачепилівського районного суду Харківської області від 05 березня 2020 року витребувано з ГУ Держгеокадастру у Харківській області оригінал державного акту ЯЕ №508176 на право власності на земельну ділянку, виданий ОСОБА_1 .

Листом ГУ Держгеокадастру у Харківській області від 16 лютого 2020 року № 9-20-14-2344/0/19-20 оригінал державного акту ЯЕ №508176 на право власності на земельну ділянку, виданий ОСОБА_1 , направлено до Зачепилівського районного суду Харківської області (а. с. 214 т. 1).

25 березня 2020 року Зачепилівський районний суд Харківської області отримав витребуваний оригінал державного акту, про що зазначено в ухвалі від 01 грудня 2020 року.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності.

Стаття 81 ЦПК України надає право сторонам та іншим учасникам справи подавати докази на підтвердження своїх вимог або заперечень.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

Частиною третьою статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частина п`ята статті 81 ЦПК України).

Частиною сьомою статті 81 ЦПК України встановлено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 84 ЦПК України встановлено право учасників справи подати клопотання про витребування доказів.

Частиною першою вказаної статті передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (частина сьома статті 84 ЦПК України).

Відповідно до частини десятої статті 84 ЦПК України у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Згідно з пунктом 9 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору.

Оскільки ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 повідомили суд першої інстанції про неможливість подання витребуваного у позивача оригіналу державного акту з відповідним обґрунтуванням, та скористались наданим статтею 84 ЦПК України правом на подання клопотання про витребування доказів, суд першої інстанції не мав правових підстав для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду з підстав, передбачених частиною десятою статті 84 ЦПК України.

Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права (пункти 1, 3, 4 частини першої статті 379 ЦПК України).

З огляду на викладене, ухвала Зачепилівського районного суду Харківської області від 01 грудня 2020 року підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п. 6 ч. 1 ст. 374, п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 379, ст. ст. 382 384, 389 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Зачепилівського районного суду Харківської області від 01 грудня 2020 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 15 березня 2021 року.

Головуючий А.В. Котелевець

Судді І.В. Бурлака

О.М. Хорошевський