Справа № 209/991/17
Провадження № 2-п/209/4/21
У Х В А Л А

09 березня 2021 року Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:

головуючого, судді Лобарчук О.О.,

при секретарі Золотих Л.М.,

розглянувши в судовому засіданні заяву адвоката Киці Лілії Анатоліївни, яка діє в інтересах заявника (відповідача) ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 22.09.2017 року,

ВСТАНОВИВ:

Заявник Киця Л.А., яка діє в інтересах заявника (відповідача) ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення, в якій просить суд переглянути заочне рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 22 вересня 2017 року, яке ухвалене по справі № 209/991/17 за позовом Публічного акціонерного товариства "Акцент-Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості; скасувати заочне рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 22 вересня 2017 року, яке ухвалене по справі № 209/991/17 за позовом Публічного акціонерного товариства "Акцент-Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості

В обгрунтування заяви зазначено, що 22 вересня 2017 року Дніпровським районним судом м.Кам`янське Дніпропетровської області розглядалася цивільна справа про стягнення неї на користь Публічного акціонерного товариства "Акцент-Банк" заборгованість за кредитним договором № б/н від 12.12.2014 року в розмірі 32648,00 гривень, а також судовий збір в розмірі 1600,00 гривень. По даній справі було ухвалено заочне рішення. В період з 01.12.2007 року вона переїхала на навчання в місто Київ, з цього часу вона фактично проживає в місті Києві. Про наявність будь-яких судових викликів їй не було відомо. Про заборгованість і про винесене судом рішення вона дізналася випадково, коли звернулася до банку за оформленням банківської картки. Поштових повідомлень з суду, судових повісток вона не отримувала, тому про день та час розгляду справи не знала. Копію заочного рішення вона не отримувала. Також в матеріалах справи відсутні оголошення в газеті, які були необхідні для належного повідомлення відповідача. В ухвалі суду від 05 жовтня 2020 року зазначено, що 2 рекомендованих повідомлення про вручення поштового відправлення заочного рішення отримано ОСОБА_2 за місцем її реєстрації 13 жовтня 2017 року та 18 січня 2018 року. В період з 01.12.2007 року вона переїхала на навчання в місто Київ. З цього часу вона фактично проживає в місті Києві. Крім того, 17 жовтня 20 року в місті Києві вона зареєструвала шлюб, в грудні 2020 року шлюб був розірваний за рішенням суду. До декретної відпустки працювала помічником судді апеляційного суду Київської області. ІНФОРМАЦІЯ_1 вона народила сина і перебувала у відпустці по догляду за дитиною до досягнення сином віку трьох років. Дитина за станом здоров`я потребувала хірургічного втручання, тому декілька разів вони з нею перебували у Німеччині, так як медичну допомогу в Україні вони не змогли отримати з причин відсутності фахівців. ОСОБА_2 - її батько. Вона зареєстрована разом з ним за адресою АДРЕСА_1 . Батько мешкає в цій квартирі сам. Але членом її родини він не є, так як вони мешкають окремо, спільне господарство не ведуть. Крім того, він не являється її представником.

У судове засідання сторони не з`явилися.

Представник заявника ОСОБА_3 02.03.2021 року надала до суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Суд, вивчивши заяву, дослідивши надані докази та матеріали цивільної справи №209/991/17, приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів цивільної справи, вбачається, що відповідач була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, про що свідчать рекомендовані листи з повідомленням з підписом батька відповідача ОСОБА_2 про отримання повідомлень, а саме: 18.05.2017 року, 06.06.2017 року, 18.07.2017 року, які знаходяться в матеріалах справи. (а.с.24,27,31). Доказів того, що відповідач не була обізнані про наявність заочного рішення, останньою суду не надано.

Крім того, в матеріалах справи знаходиться розписка про день слухання справи призначене на 08.30 годину 13.09.2017 року, в якій представник відповідача ОСОБА_3 розписалася особисто та була обізнана про слухання справи.

Таким чином, відповідач ОСОБА_1 , звертаючись із заявою про перегляд заочного рішення суду через 3 роки після його ухвалення, не надала належних та допустимих доказів на спростування твердження суду щодо належного повідомлення сторін, у тому числі і відповідача, про час та місце розгляду справи.

Зважаючи на вищезазначене, суд приходить до висновку, що твердження відповідача ОСОБА_1 про те, що вона не була належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, яке ґрунтується на припущенні, не може бути підставою для скасування заочного рішення.

Відповіднодо ч.3 ст. 130 ЦПК України Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Представником заявника (відповідача ) ОСОБА_1 - адвокатом Киця Л.А. до заяви про скасування заочного рішення додані виписки до дипломів, в яких зазначений час навчання ОСОБА_1 з 2008 року по 2012 рік, та з 2012 по 2014 роки. Судовий розгляд справи відбувався у 2017 році.

Крім того, статтею 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже головними умовами для скасування заочного рішення є поважність причини не з`явлення відповідача в судове засідання і докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення спору. Наявність одночасно цих двох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

Проте, відповідачем не надано до суду доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення від 22 вересня 2017 року.

У зв`язку з вищенаведеним, суд зазначає, що заявник не надав будь-яких доказів, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом при винесенні рішення, оскільки обґрунтуванням заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті, а тому в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Частиною 4 статті 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення суду.

Щодо клопотання представника заявника ОСОБА_3 02.03.2021 року про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, суд зазначає, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони. Крім того, такий спосіб участі має винятковий характер та має бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні.

У зв`язку із значним навантаженням на систему відеоконференцзв`язку, малою кількістю залів судового засідання, значною кількістю справ, що призначені до розгляду в режимі відеоконференції, у суду відсутні технічні можливості для проведення судового засідання 09.03.2021 року о 09 год. 00 хв. в режимі відеоконференції .

За таких обставин, суд вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання представника заявника про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 284-288, 260, 261 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити в задоволенні клопотання представника заявника ОСОБА_3 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Заяву ОСОБА_3 , яка діє в інтересах заявника (відповідача) ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 22.09.2017 року - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О.Лобарчук