У Х В А Л А

12 березня 2021 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/6021/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Київінформплюс"

на рішення Деснянського районного суду м. Києва

в складі судді Зотько Т.А.

від 19 січня 2021 року вимогам ст. 356, 357 ЦПК України,

у цивільній справі №754/11205/18 Деснянського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Київінформплюс" в особі директора Пац Дениса Васильовича

про стягнення боргу за договором позики

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Київінформплюс"

до ОСОБА_1

про визнання договору позики недійсним,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 19 січня 2021 року первісний позов задоволено. В задоволенні зустрічного позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Київінформплюс" 11.02.2021 подав апеляційну скаргу разом з клопотанням про розстрочення сплати судового збору.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання про розстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Положення ч. 1 ст. 136 ЦПК України кореспондуються з положення пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що з урахуванням майнового стану сторони суд може розстрочити сплати судового збору.

Звертаючись до суду з клопотанням про розстрочення сплати судового збору, Товариство з обмеженою відповідальністю "Київінформплюс" посилалося на складне матеріальне становище, а саме на погіршення фінансового стану Товариства та зменшення прибутку.

Разом з тим, доказів складного матеріального становища до клопотання не долучив.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для відмови Товариству з обмеженою відповідальністю "Київінформплюс" в задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору та залишення апеляційної скарги без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Крім того, законодавцем окремо визначено ставки судового збору за подання позову майнового та немайнового характеру.

Як вбачається з матеріалів справи, в 2018 році ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом майнового характеру (стягнення боргу за договором позики). Ціна первісного позову становить 406 588,44 грн.

У відповідності до вимог Закону України "Про судовий збір" та враховуючи ціну позову за подання позовної заяви майнового характеру у 2018 році підлягав сплаті судовий збір в сумі 4065,88 грн. А за подання Товариством з обмеженою відповідальністю "Київінформплюс" в 2018 році зустрічного позову немайнового характеру ( визнання договору недійсним) підлягав сплаті судовий збір в сумі 1 762,00 грн.

Отже, на час подання первісного та зустрічного позовів підлягав сплаті судовий збір в сумі 5827,88 грн (4065,88+1762,00).

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою Товариство з обмеженою відповідальністю "Київінформплюс" просило скасувати рішення у повному обсязі.

За приписами ч. 4 ст. 6 Закону якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Відповідно до пп. 6 п.1 ч. 2. ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 8 741 грн 82 коп (5827,88х150%).

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, Товариство з обмеженою відповідальністю "Київінформплюс" не надало доказів сплати судового збору у розмірі 8 741,82 грн, а в задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору відмовлено.

За наведених обставину, Товариству з обмеженою відповідальністю "Київінформплюс" необхідно сплатити судовий збір в сумі 8 741 грн 82 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, звертаємо Вашу увагу, що квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

З огляду на викладене, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для сплати усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 136, 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Київінформплюс" про розстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Київінформплюс" на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 19 січня 2021 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п`яти днівз дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик