Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2021 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі

головуючої судді Усатової І.А.,

при секретарі: Омелько Г.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курасова Олена Василівна про визнання право власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

07 грудня 2020 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курасова Олена Василівна про визнання право власності на спадкове майно.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що після смерті його тітки - ОСОБА_2 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилась спадщина за заповітом, зокрема, на квартиру АДРЕСА_1 .

Позивач вказав, що є спадкоємцем ОСОБА_2 за заповітом від 19 вересня 2000 року, посвідченим нотаріусом П`ятої Київського державної нотаріальної контори реєстровий № 1с-327, інших спадкоємців немає.

Позивач посилався на те, своєчасно, у встановлений законом шестимісячний строк, звернувся до приватного нотаріуса КМНО Курасової О.В. з заявою про відкриття спадкової справи. приватного нотаріуса КМНО Курасової О.В. в звязку з чим остання відкрила спадкову справу №2/2020. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курасова О.В. у свої постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.11.2020 року відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом до майна ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з нечитабельністю відбитка печатки на свідоцтві про право власності на житло та відсутністю оцінки майна померлої.

Як пояснив позивач ОСОБА_1 , його тітка - ОСОБА_2 за заламінувала правовстановлюючий документ, а саме: свідоцтво про право власності на житло на квартиру АДРЕСА_1 , а після розламінування текст на відбитку печатки став нечитабельним. Вказав, що квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 на праві власності та зареєстрована за нею в БТІ м. Києва 20 грудня 1993 року, за реєстровим №4112.

У зв`язку з наведеним, позивач просить суд визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою судді від 11.12.2020 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено справу у підготовче судове засідання.

09.06.2021 від представника позивача надійшов відзив на позовну заяву.

Ухвалою судді від 06.10.2021 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

Позивач у судове засідання не з`явився, представник позивача адвокат Луценко В.Ю. подав до суду заяву, з якої вбачається, що він просить розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач, Київська міська рада, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, в матеріалах справи наявний відзив на позов представника відповідача, в яких останній просив суд слухати справу у їх відсутності та прийняти рішення згідно чинного законодавства.

Третя особа приватний нотаріус КМНО Курасова О.В. у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, в матеріалах справи наявні пояснення, в яких остання просила суд слухати справу у її відсутність та прийняти рішення згідно чинного законодавства.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 31.01.2020, виданного Соломянським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіанального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 81.

Як вбачається з заповіту від 19 вересня 2000 року, посвідченого нотаріусом П`ятої Київського державної нотаріальної контори, за реєстровим №1с-327, ОСОБА_2 , заповіла ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи вбачається, що 13.02.2020 ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса КМНО Курасвої О.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Спадкова справа № 2/2020, до майна померлої ОСОБА_2 була відкрита 13.02.2020, що підтверджується наданою суду її завіреною копією.

З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса КМНО Курасової О.В. від 27.11.2020 року вбачається, що видати позивачу свідоцтво на право на спадщину немає можливості, оскільки, відбиток печатки у свідоцтві про право власності на ім`я померлої ОСОБА_2 є нечитабальним.

У силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі ст. 1218 ЦК до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Відповідно до статті 1296, 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно.

Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, нотаріус отримує інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом безпосереднього доступу до нього. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Згідно п. 1 Глави 13 Розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року, № 296/5 нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо, зокрема, не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що приватний нотаріус КМНО Курасова О.В. у вересні 2020 року зверталася до Соломянської в місті Києві РДА з приводу отримання дублікату свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 на ім`я померлої ОСОБА_2 , але їй в цьому було відмовлено. Разом з тим в листі зазначено, що вказана квартира належала ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності, виданого Орендним житлово комунальним управлінням фірми "Київінвест"на підстав розпорядження органу приватизації від 10 грудня 1993 року за № 996.

З відповіді КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» вбачається, що квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за на ім`я померлої ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло, від 10.12.1993.

З позову вбачається, що подати відповідний правовстановлюючий документ до нотаріальної контори позивач не може, оскільки, усунути нечитабельність відбитку печатки він немає можливості.

Зі змісту ст. 321 ЦК України вбачається, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Водночас, відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, з правочинів, тобто дій особи, спрямованих на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Зі змісту цієї статті вбачається, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Враховуючи те, що у позивача існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку в зв`язку з нечитабельністю відбитка печатки на правовстановлюючому документі, тому суд вважає за можливе визнати за ОСОБА_1 право власності на спадщину - квартиру АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_2 у порядку спадкування за заповітом.

За таких обставин, вимога позивача про визнання за ним права власності на квартиру АДРЕСА_1 ґрунтується на законі.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Керуючись статтями 392, 1216, 1218 ЦК України, статтями 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 42.7 кв.м, житловою площею 19.0 кв.м, у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І. А. Усатова