Справа № 243/695/21
Провадження № 2/219/1546/2021
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 березня 2021 року м. Бахмут Донецької області

Артемівський міськрайонний суд Донецької області в особі судді Шевченко Л.В., дослідивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначенням додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

До Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначенням додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Ознайомившись із позовною заявою, вважаю, що наявні підстави для залишення її без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач звернулася до суду з позовом про надання їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , як спадкоємцю за законом першої черги.

Відповідачем по справі визначила ОСОБА_2 , яка є племінницею батька та спадкоємцем третьої черги, яка начебто на спадщину після смерті ОСОБА_3 не претендує.

Як визначено ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Черговість одержання спадкоємцями за законом права на спадкування визначена наступним чином (ст. 1261-1263 ЦК України):

у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки;

у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері;

у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Проте, позивач не зазначає щодо наявності / чи відсутності інших спадкоємців за їх черговістю (щодо батьків померлого, його дружини, рідних братів чи сестер, дядька чи тітки).

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_2 дійсно є племінницею померлого, та може бути відповідачем по справі.

Суд звертає увагу, що статтею 44 Цивільного процесуального кодексу України визначено не допущення зловживання учасниками справи своїми правами, та залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема необґрунтоване або штучне завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з метою зміни підсудності справи.

Відповідно до п. 24 Постанови Верховного суду України від 30.05.2008 № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", суди відкривають провадження в такій праві у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Однак, позивач, вказуючи, що ОСОБА_2 на спадщину після смерті ОСОБА_3 не претендує, не залучає орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини як відповідач (співвідповідача).

Також, ОСОБА_1 вказує, що після смерті батька відкрилася спадщина у вигляді недоотриманої пенсії. Однак, з заяви не зрозуміло в якому саме управління Пенсійного фонду він перебував на обліку та отримував пенсію.

Крім того встановлено, що ОСОБА_1 як спадкоємець першої черги за законом звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 до приватного нотаріусу Краматорського міського нотаріального округу Соловйової С.С., яка відмовила їй у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на залишок недоотриманої пенсії.

Як передбачено ч.1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно з ч.1 ст. 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Відповідно до ч.1 ст. 11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» - у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Таким чином, оскільки з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину позивач зверталась до нотаріальної контори, яка знаходиться у м. Краматорськ Донецької області, то й місцем відкриття спадщини після померлого ОСОБА_3 є місто Краматорськ Донецької області.

Отже, позивачу необхідно виготовити уточнену позовну заяву, в якій уточнити обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, правильно визначити коло осіб, які можуть бути відповідачами, на права та обов`язки яких може вплинути рішення по справі, з метою правильного визначення підсудності вказаної справи.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258-260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначенням додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, попередивши останнього про те, що у разі коли він відповідно до вказівок судді у встановлений строк виконає всі перелічені вимоги, заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

В разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Л.В.Шевченко