Справа № 308/2663/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Крегул М.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.01.2021 року у справі № 308/12614/20, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайнного суду Закарпатської області із заявою про скасування судового наказу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.01.2021 року у справі № 308/12614/20.

Разом з цією заявою подав клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтовує тим, що він є непрацюючим, інвалідом 3 групи по зору, пенсіонером за інвалідністю, одинаком. Живе за рахунок мінімальної пенсії та має скрутне матеріальне становище, про що надав суду копію відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, а також копію довідки № 336 від 11.02.2021 року за січень 2020 року січень 2021 року.

Положеннями ч. 2 ст. 133 ЦПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або: позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або: предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмірі судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру належних до сплати судових витрат або звільнення від їх сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто, фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору має місце лише в разі незадовільного майнового стану особи.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Отже, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

З урахуванням наведених вище норм законодавства, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Приймаючи до уваги надані заявником докази про його майновий стан та зважаючи на незадовільний майновий стан заявника, з метою забезпечення заявника права на доступ до правосуддя, вважаю, що клопотання про звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню.

26.01.2021 року Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , на користь Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м. Ужгорода», вул. Митна, 1, м. Ужгород, , суму заборгованості 7669,28 грн. за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення станом на 01.11.2020 року, а також 210,20 грн. сплаченого заявником судового збору.

Боржник звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу, яку мотивує тим, що вимоги стягувача є необґрунтованими, оскільки між ними немає жодних договірних відносин, послугами стягувача він не користується. Крім того, вказує на необґрунтованість об`ємів спожитої води, а відтак, з урахуванням наведеного заявник просить суд скасувати судовий наказ по справі № 308/12614/20 від 26.01.2021 року.

Дослідивши матеріали заяви, матеріали справи 308/12614/20, суд приходить до висновку, що заява про скасування судового наказу відповідає вимогам встановленим ст. 170 ЦПК України та подана до суду боржником у встановлений строк.

У відповідності до ч. 3 ст. 171 КПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ознайомившись з матеріалами справи, вважаю, що заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу підлягає задоволенню, оскільки наведені ним обставини необґрунтованості вимог стягувача є суттєвими та заслуговують на увагу. Наведене ОСОБА_1 у заяві свідчить про те, що між сторонами наявний спір про право, який повинен вирішуватися в порядку позовного провадження.

Керуючись ст.171 Цивільного процесуального Кодексу України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заявника ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.01.2021 року у справі № 308/12614/20.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.01.2021 року у справі № 308/12614/20, задовольнити.

Скасувати судовий наказ виданий Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області від 26.01.2021 року у справі №308/12614/20 про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , на користь Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м. Ужгорода», вул. Митна, 1, м. Ужгород, , суму заборгованості 7669,28 грн. за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення станом на 01.11.2020 року, а також 210,20 грн. сплаченого заявником судового збору.

Роз`яснити стягувачу, що заявлені ним вимоги можуть бути розглянуті в позовному провадженні з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул