Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2021 року Галицький районний суд м. Львова

в складі: головуючої судді Волоско І.Р.

секретар судового засідання Береза П.Р.

за участю: представника позивача ОСОБА_5,ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) в інтересах ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) до Територіальної громади Львівської міської ради (адреса: 79000, м. Львів, пл. Ринок, 1), третя особа - Перша Львівська державна нотаріальна контора (адреса: 79005, м. Львів, вул. Саксаганського, 6) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в інтересах ОСОБА_2 до Територіальної громади Львівської міської ради, третя особа - Перша Львівська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування заявлених вимог покликаться на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер брат ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина на частку в квартирі АДРЕСА_3 . Оскільки ОСОБА_2 , будучи єдиним спадкомцем до майна потерпілого, проживала в Російській Федераціїта не змогла вчасно прибути на територію України з метою подачі заяви про прийняття спадщини внаслідок епідеміологічної ситуації та оголошеного карантину. У зв`язку із наведеним зазначає, що строк був пропущений з поважних причин, оскільки перебувала за кордоном, а відтак просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Рух справи в суді.

Ухвалою суду від 08 грудня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 02 лютого 2021 року призначено справу до судового розгляду.

Позиції сторін у справі.

В судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали та просили задовольнити.

Представник відповідача Львівської міської ради Процик І.І. в судове засідання не з`явилася, подала до суду клопотання, відповідно до якого просить справу розглядати без участі представника ЛМР та при вирішенні справи покладається на розсуд суду.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила. Є достатньо матеріалів про права та відносини сторін, потрібність дачі особистих пояснень третьою особою відсутня, а відтак, суд вважає можливим проводити судове засідання та винести рішення по справі у відсутності третьої особи.

Позиція суду.

Відповідно до ч.1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами 1 та 3статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

При цьому, виходячи з положень ст. 16 ЦК України особа звертається до суду за захистом свого порушеного права.

Перевіривши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог виходячи з наступних міркувань.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 є сестрою ОСОБА_3 , що підтверджуться свідоцтвами про народження, долученими до матеріалів справи.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер брат ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина на частку в квартирі АДРЕСА_3 , що підтверджуться свідоцтвом про право власності на квартиру № НОМЕР_1 від 03.06.2004 року.

Відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №61343459 від 18.08.2020 року, Першою Львівською державною нотаріальною конторою зареєстровано спадкову справу №136/2020 після смерті ОСОБА_3

15.07.2020 року ОСОБА_2 звернулася в нотаріальну контору міста Санкт-Петербург та заявою від за реєстровим №78/181-н/78-2020-1-506, справжність підпису на якій засвідчено ОСОБА_4 , тимчасово виконуючою обов`язки нотаріуса нотаріального округу Санкт-Петербурга Оболонцевої Т.І., якою повідомила, що приймає спадщину по смерті брата- ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

15.07.2020 року ОСОБА_2 скерувала на ім`я- ОСОБА_1 системою пришвидшеної доставки поштового листа з даною заявою, що підтверджується касовим чеком №194355.03 від 15.07.2020 року.

Вказаний поштовий лист був доставлений 05.08.2020 року, а відтак отриманий ОСОБА_1 06.08.2020 року, що підтверджується роздруківкою відстеження поштового листа за трек-номером. Після чого, переклавши у перекладачів заяву про прийняття спадщини, останній 18.08.2020 року подав документи в Першу Львівську державну нотаріальну контору.

26.11.2020 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернувся із заявою до Першої Львівської державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

Листом Першої Львівської державної нотаріальної контори від 26.11.2020 року вих№1207/02-14-16 представника повідомлено, що ОСОБА_2 пропущено встановлений законодавством шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини

На підтвердження факту пропущення з поважних причин строку подання заяви про прийняття спадщини, позивачем долучено заяву про прийняття спадщини від 15.07.2020 року, яка зареєстрована 18.08.2020 року; поштовий касовий чек від 15.07.2020 року, роздруківку відстеження поштового відправлення за трек-номером.

Крім того, Постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої распіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (з відповідними змінами), Постановою Кабінету Міністрів №392 від 20 травня 2020 року « Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої распіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (з подальшими змінами) та відповідно до статті 29 Закону України Про захист населення від інфекційних хвороб з метою запобігання поширенню на території України гострої распіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, установлено з 12.03.2020 року на усій території України карантин. Згідно з цієї постанови встановлюються певні обмеження щодо транспортного сполучення та особистого прийому громадян у нотаріуса та інших установах.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1220 ЦК України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Статтею 1258 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно зі ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено в Постанові Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Висновки за результатами розгляду справи.

Суд прийшов до висновку, що знайшло своє підтвердження обґрунтування позивача про правомірність позовних вимог про надання додаткового строку для прийняття нею спадщини. Позивач є сестрою померлого ОСОБА_3 , після смерті якого залишилася спадщина. Поважність причин пропуску, встановленого в законі строку в шість місяців, свідчить про фактичні обставини, що об`єктивно та істотно утруднили вчинення позивачем дій, спрямованих на прийняття спадщини.

Таким чином, є всі законні підстави для задоволення позовних вимог. Додатковий строк для прийняття спадщини позивачу суд встановлює у три місяці.

Щодо судових витрат

У зв`язку з тим, що вимог про розподіл судових витрат позивачем заявлено не було, дане питання судом не вирішується.

Керуючись ст. ст. 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

позов задоволити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк - 03 (три) місяці з дня набрання даним рішенням законної сили, для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Волоско І.Р.