Провадження №: 2/755/6949/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" грудня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Булгакової Є.І.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні суду в м. Києві питання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору та питання про можливість прийняття зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним, до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що допущенні при виготовленні заповіту технічні помилки не вливають на його дійсність та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

у с т а н о в и в:

26.08.2021 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що допущенні при виготовленні заповіту технічні помилки не вливають на його дійсність та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Ухвалою суду від 05.10.2021 року відкрите провадження у справі, призначений розгляд справи за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання та встановлений відповідачу п`ятнадцятиденний термін із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач отримав копію ухвали суду про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та доданими до неї документами 15.11.2021 року (а.с. 62).

02.12.2021 року до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним.

В підготовчому засіданні на вирішення учасників підготовчого провадження судом поставлене питання про можливість прийняття зустрічного позову до спільного розгляду із первісним позовом та залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору інших спадкоємців померлої ОСОБА_5 - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які подали заяви про прийняття спадщини за законом.

Сторона позивача в підготовчому засіданні вважає, що інші спадкоємці померлої мають бути залучені до участі у справі, та не були залучені до участі у справі позивачем, оскільки останньому не було відомо про дійсне коло спадкоємців і для його з`ясування разом із позовом було подане клопотання про витребування матеріалів спадкової справи. Стосовно прийняття зустрічного позову сторона позивача вказує, що подання зустрічного позову є правом відповідача, при цьому зазначає, що в порушення вимог цивільного процесуального закону до зустрічного позову не додано доказів, у зустрічному позові йдеться про вчинення тиску на спадкодавця, однак жодних доказів наявності такого факту до зустрічного позову не додано. Також сторона позивача вважає безпідставним залучення по зустрічному позову в якості третьої особи Десятої київської державної нотаріальної контори.

Представник відповідача в підготовчому засіданні просить прийняти зустрічний позов до спільного розгляду із первісним позовом, а також залучити до участі у справі в якості третіх осіб інших спадкоємців померлої. Стосовно третьої особи за зустрічним позовом Десятої київської державної нотаріальної контори представник вказує, що саме нотаріусом вказаної нотаріальної контори був посвідчений спірний заповіт.

Суд, вислухавши пояснення учасників підготовчого провадження, вивчивши матеріли справи та матеріали зустрічного позову дійшов висновку про те, що зустрічний позов має бути прийнятий до спільного розгляду із первісним позовом та до участі у справі, в якості третіх осіб, які не зваляють самостійних вимог на предмет спору слід залучити ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Як зазначалося вище, ухвалою суду від 05.10.2021 року було відкрите провадження у справі та встановлений відповідачу 15-денний термін від дня отримання відповідної ухвали суду для подання відзиву на позовну заяву, копію якої відповідач отримав 15.11.2021 року.

02.12.2021 року у суді був зареєстрований зустрічний позов про визнання заповіту недійсним, який надійшов до суду засобами поштового зв`язку та згідно наявного на поштовому конверті штемпелю, був зданий до відділення поштового зв`язку 29.11.2021 року.

Відповідно до положень ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Частиною 6 ст. 124 ЦПК України визначено, що строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Ураховуючи дату отримання відповідачем копії ухвали суду про відкриття провадження у справі (15.11.2021 року) та дату подання до поштового відділення зустрічного позову (29.11.2021 року), стороною відповідача не пропущений процесуальний строк встановлений ч. 1 ст. 193 ЦПК України для звернення до суду із зустрічною позовною заявою.

Відповідно до положень ч.ч. 2, 3 ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

У даному випадку обидва позови є взаємопов`язаними і їх спільний розгляд є доцільним, оскільки вони виникають з одних і тих самих правовідносин щодо спадкування за заповітом у первісному позові та визнання відповідного заповіту недійсним за зустрічним позовом.

Крім того, задоволення зустрічного позову може виключити задоволення первісного позову, адже позивач за зустрічним позовом просить визнати недійсним заповіт, за яким позивач за первісним позовом є спадкоємцем і просить визнати за ним право власності в порядку спадкування.

За таких обставин зустрічний позов має бути притятий до спільного розгляду із первісним позовом та обидва позови мають бути об`єднані в одне провадження.

Стосовно заперечень сторони позивача суд зазначає, що подання доказів на підтвердження своїх посилань є повноваженням сторони спору, яка посилається на наявність або відсутність певних обставин і відповідно несе ризик не подання доказів, натомість суд перевіряє лише подання тих доказів на які сторона посилається у заяві по суті справи та вказує їх у переліку доданих документів.

Неподання доказів на підтвердження своїх вимог або заперечень, які не значяться в переліку доданих матеріалів, не є підставою для не прийняття заяви до розгляду, натомість впливає на рішення суду при вирішенні питання про доведеність обставин, на які посилається учасник спору, адже докази подаються з власного волевиявлення сторони і примушувати подавати докази суд процесуального права не має.

Суд вважає доцільним залучення до участі у справі за зустрічним позовом в якості третьої особи Десятої київської державної нотаріальної контори, оскільки з матеріалів справи вбачається, що саме нотаріусом вказаної нотаріальної контори був посвідчений заповіт, процедура складання якого цим нотаріусом викликала необхідність звернення до суду позивача за первісним позовом та фактично породила вимоги за зустрічним позовом.

Відповідно до наявної в матеріалах справи копії довідки державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори від 09.11.2021 року, склад спадкоємців до майна померлої ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є наступним: ОСОБА_4 , який 19.01.2021 року подав заяву про прийняття спадщини за заповітом; ОСОБА_6 , яка 19.01.2012 року подала заяву про прийняття спадщини за законом; ОСОБА_7 , який 19.01.2021 року подав заяву про прийняття спадщини за законом; ОСОБА_1 , який 08.04.2021 року подав заяву про прийняття спадщини за заповітом.

Отже, судом встановлено, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які подали заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , не приймають участі у цій справі.

Статтею 53 ЦПК України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 54 ЦПК України, у разі розгляду справи без повідомлення третьої особи про розгляд справи обставини справи, встановлені судовим рішенням, не мають юридичних наслідків при розгляді позову, пред`явленого стороною, яка брала участь у цій справі, до цієї третьої особи або позову, пред`явленого цією третьою особою до такої сторони.

У даному випадку залучення вказаних осіб до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору є необхідним, адже предмети як первісного, так і зустрічного позовів стосуються спадкових прав у тому числі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , і від результату розгляду спору залежить чи матимуть вказані особи права на спадкування майна зазначеного у заповіті або будуть позбавлені такої можливості.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 189 ЦПК України, найпершим завданням підготовчого засідання встановлено остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, і лише третім пунктом передбачено визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

За змістом п. 4 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, прийняття зустрічного позову, і лише після цього пунктами 7, 8, 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України передбачено вирішення питання про витребування додаткових доказів, виклик свідків, вирішення заяв та клопотання учасників справи.

Статтею 198 ЦПК України визначено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача.

За наведених обставин, суд у відповідності до вимог цивільного процесуального закону у підготовчому засіданні першочергово вирішує питання про прийняття зустрічного позову та залучення до участі у справі інших осіб та відповідно відкладає підготовче провадження в зв`язку з залученням до участі у справі інших осіб, відповідно всі інші клопотання учасників справи мають розглядатись в порядку черговості підготовчого провадження після здійснення процесуальних дій по залученню до участі у справі інших осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 53, 54, 189, 193, 197, 259-261, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним прийняти до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що допущенні при виготовленні заповіту технічні помилки не вливають на його дійсність та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним об`єднати в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що допущенні при виготовленні заповіту технічні помилки не вливають на його дійсність та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Залучити до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що допущенні при виготовленні заповіту технічні помилки не вливають на його дійсність та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним, в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмети спору - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Призначити підготовче засідання у справі в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (02105, м. Київ, вул. І. Сергієнка, 3, каб. 27) на 22.02.2022 року о 14 год. 00 хв.

Встановити строк для подання відповідачем за зустрічним позовом відзиву на зустрічну позовну заяву протягом 15 днів з дня оголошення цієї ухвали про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом.

У зазначений строк відповідач за зустрічним позовом має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів має бути надіслана відповідачем за зустрічним позовом іншим учасникам справи.

Направити третім особам копію цієї ухвали суду, копію первісної позовної заяви та додатків до неї, а також копію зустрічної позовної заяви та додатків до неї.

У відповідності до положень ст. 181 ЦПК України треті особи мають право у строк не більше десяти днів із дня отримання цієї ухвали та додатків до неї подати до суду свої пояснення щодо первісного та зустрічного позовів, у яких викласти свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позовів.

Роз`яснити третім особам, що до пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою статті 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 04.01.2022 року.

Суддя -