Справа № 362/5932/19
Провадження № 2/362/1469/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"12" березня 2021 р. Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Кравченко Л.М.,

з участю секретаря судового засідання Яренко Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Київської області цивільну справу за правилами спрощеного позовного провадження за позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за отримане речове майно,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 вартість наданих предметів речового майна, строки носіння яких не вийшли, з урахуванням зносу, в розмірі 8194 грн. 24 коп. Позов обґрунтовує тим, що відповідач відповідно до наказу начальника 38 об`єднаного навчального центру Харківського національного університету Повітряних сил від 30.10.2018 р. №52-РС з відповідачем ОСОБА_1 був укладений контракт про проходження військової служби строком на 3 роки. Під час проходження служби відповідач отримала речове майно, однак Наказом від 28.11.2018 р. була звільнена з військової служби в запас за пп.д. (через службову невідповідність) п.2 ч.5 ст. 26 ЗУ «Про військовий обов`язок і військову службу», Наказом командира в/ч НОМЕР_1 від 28.11.2018 р. №281 відповідач виключена зі списків особового складу частини. Оскільки добровільно відповідачем гроші на відшкодування вартості речового майна не повернуті, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

06.11.2019 р. суд відкрив провадження та з урахуванням вимог ч. 6 ст. 19 ЦПК України вирішив її розглянути у порядку спрощеного провадження, без виклику сторін за наявними в справі матеріалами.

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 04.02.2020 р. позов військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за отримане речове майно, - задоволено.

22.04.2020 р. ОСОБА_1 було подано заяву про перегляд даного заочного рішення.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 27.01.2021 р. дане заочне рішення скасовано та призначено судове засідання за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

24.02.2021 р. відповідач направила на адресу суду заяву про закриття провадження у вказаній справі, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно із ч. 1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод, чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Публічною службою згідно з п. 15 ч. 1 ст. 3 КАС України є діяльність на державних політичних посадах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, дипломатична служба, інша державна служба, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Отже, невід`ємним критерієм розмежування справи, що розглядається за правилами цивільного судочинства від справи, що розглядається за правилами адміністративного провадження є характер спірних правовідносин та підстави, з яких заявлено позов.

Пунктом 28 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України №8 від 20 травня 2013 р. Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів судам роз`яснено, що за змістом пунктів 2, 13, 31 Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженого постановою Верховної Ради України від 23.06.1995 року, військове майно - це державне майно, закріплене за відповідними військовими частинами. У разі умисного знищення, пошкодження, псування, розкрадання, незаконного витрачання військового майна або вчинення інших умисних протиправних дій, військовослужбовці та призвані на збори військовозобов`язані несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини державі.

Отже спір з приводу стягнення збитків, завданих особою державі під час проходження військової служби, є публічно-правовим, а тому підлягає розгляду в порядку, передбаченому КАС.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що в/ч НОМЕР_1 просить стягнути з відповідача кошти - вартість наданих предметів речового майна під час проходження служби.

Тобто предметом спору є стягнення збитків, завданих особою державі під час проходження військової служби, який є публічно-правовим, а тому підлягає розгляду в порядку, передбаченому КАС.

Відповідно до частин першої та другої статті 2 Закону України від 25.03.1992 р. № 2232-ХІІ «Про військовий обов`язок і військову службу» військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України, пов`язаній із захистом Вітчизни.

Порядок проходження громадянами України військової служби, їх права та обов`язки визначаються цим Законом, яким прямо передбачено, що військова служба є публічною службою.

Висновки з цього питання узгоджуються з постановами Великої Палати Верховного Суду від 05.12.2018 р. у справі № 11-892апп18, від 12.12.2018 р. в справі № 14-481цс18 та у постанові № 636/93/14-ц від 13.02. 2019 р.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст. 255 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження у справі за позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за отримане речове майно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.М. Кравченко