Справа № 939/488/21
УХВАЛА

Іменем України

12 березня 2021 рокусмт Бородянка

Суддя Бородянського районного суду Київської області Герасименко М.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Бородянського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про припинення та визнання права власності, стягнення коштів, зняття заборон та арештів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом та просив припинити право власності ОСОБА_2 на Ѕ частину нежитлової будівлі магазину, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати за ним (позивачем) право власності на Ѕ частину нежитлової будівлі магазину, що знаходиться за вказаною адресою; стягнути з ОСОБА_2 на його користь 375000 гривень як вартість Ѕ частини вказаної нежитлової будівлі магазину; виплатити з депозитного рахунку суду АТ «Альфа-Банк» 750000 гривень, що будуть внесені ним (позивачем) до ухвалення рішення по справі, як вартість нежитлової будівлі магазину, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; зняти заборони щодо відчуження вказаної нежитлової будівлі магазину з реєстрацією такого зняття в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а також вжити заходів щодо забезпечення позову, шляхом заборони АТ «Альфа-Банк» звертати стягнення на нежитлову будівлю магазину, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в позасудовому порядку до вирішення справи.

Відповідно до ухвали суду від 26 лютого 2021 року вказана позовна заява була залишена без руху у зв`язку із невідповідністю позовної заяви вимогам ст.175 ЦПК України, несплатою судового збору у встановленому розмірі та ненадання достатніх доказів на підтвердження незадовільного майнового стану або доказів щодо наявності підстав для звільнення позивача від сплати судового збору. Одночасно позивачу було надано строк для виправлення недоліків заяви десять днів з дня отримання ухвали.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення позивачу вручено вказану ухвалу 02 березня 2021 року.

На усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду від 26 лютого 2021 року, позивачем 10 березня 2021 року надано окрему письмову заяву про забезпечення позову, копію довідки ГУ ДПС у Київській області № 1946/К/10-36-56-08 від 04 березня 2021 року та копію посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС 3 категорії.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Долучена до матеріалів справи копія посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС 3 категорії не свідчить про наявність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору на підставі п.10 ч.1 ст. 5 вказаної норми Закону.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, Закон України «Про судовий збір» чітко визначає випадки у яких стороні може бути зменшено розмір судового збору. При цьому, положеннями ч. 3 ст. 2 ЦПК України визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом.

У п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин та за наявності клопотання.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Частиною першою статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Готовність ОСОБА_1 , як стверджується ним в позовній заяві та вбачається зі змісту позовних вимог, сплатити АТ «Альфа-Банк» кошти в розмірі 750000 гривень, які будуть внесені ним на депозитний рахунок суду, не свідчить про незадовільний майновий стан позивача.

Враховуючи вищенаведене надана позивачем довідка не є достатнім доказом про неможливість ОСОБА_1 сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки недоліки позовної заяви не виправлені, то позовну заяву необхідно повернути позивачу і вважати її неподаною.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Бородянського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про припинення та визнання права власності, стягнення коштів, зняття заборон та арештів повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через Бородянський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Повний текст ухвали суду складено 12 березня 2021 року.

СуддяМ. Герасименко