Провадження № 22ц-824/3956/2021 Доповідач в суді ІІ інстанції Мельник Я.С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Мельника Я.С.,

суддів: Гуля В. В., Шебуєвої В.А.,

за участі секретаря Примушка О. В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року про відмову у забезпеченні позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом про визнання недійсним шлюбу, укладеного 29 листопада 2016 року між його батьком ОСОБА_3 та відповідачкою ОСОБА_2 та одночасно просив вжити заходів забезпечення позову шляхом заборони Шістнадцятій київській державній нотаріальній конторі видавати свідоцтво про право на спадщину за законом та за заповітом на спадок, що залишився після смерті його батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовуючи тим, що такі заходи забезпечення позову необхідні з метою унеможливлення негативних дій щодо нього з боку відповідачки на час вирішення спору, а невжиття таких заходів, на його думку, може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду та ефективний захист його прав.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року у задоволенні заяви відмовлено.

Не погоджуючись із цією ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив її скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення заяви, посилаючись на те, що невжиття заходів забезпечення позову до ухвалення по суті рішення судом у даній справі, може істотно ускладнити та унеможливити ефективний захист його порушеного права, оскільки під час розгляду справи відповідачка може здійснити будь-які реєстраційні дії щодо спадкової квартири, зокрема відчужити її, при цьому заявлені заходи забезпечення позову є співмірними із позовними вимогами.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Постановляючи ухвалу про відмову у забезпеченні позову, суд першої інстанції виходив з того, що заявлений позивачем спосіб забезпечення позову не є співмірним з позовними вимогами щодо визнання шлюбу недійсним.

Однак, колегія суддів не може повністю погодитися з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, у грудні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду суд позовом про визнання шлюбу недійсним. Одночасно з поданням позову, ОСОБА_1 подав заяву про забезпечення позову, в якій просив винести ухвалу про забезпечення позову, шляхом заборони Шістнадцятій київській державній нотаріальній конторі видати свідоцтво про право на спадщину за законом та за заповітом на спадок, що лишився після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За змістом ч.ч. 1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення. Суд застосовує заходи забезпечення позову у разі, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі.

Забезпечення позову по суті є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до п.п. 1 і 2 ч.2 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту і забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Отже, підставою для забезпечення позову є наявність обґрунтованого припущення , що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Зі змісту позовної заяви та заяви про забезпечення позову вбачається, що між сторонами виник спір, який буде мати значення як для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_3 , так і для визначення розміру частки у спадковому майні, а тому, на думку колегії суддів, існує наявність обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову у справі, може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову, при цьому заявлені заходи забезпечення позову є співмірними з позовними вимогами, натомість невжиття таких заходів забезпечення позову може утруднити або зробити неможливим ефективний захист чи поновлення прав позивача, і такі заходи, на думку колегії, не призведуть до порушення будь-яких прав інших осіб, оскільки є тимчасовими і призначені для належного захисту усіх учасників у конкретній справі.

За таких обставин, позаяк суд першої інстанції зазначених обставин належним чином не перевірив і, не врахував, що невжиття заходів забезпечення позову, може істотно утруднити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, та що заходи забезпечення позову, які просив вжити заявник, не порушують прав інших учасників справи і є співмірним із заявленими позовними вимогами, то оскаржувана ухвала не може бути визнана законною і обґрунтованою, а тому підлягає скасуванню із прийняттям постанови про задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 374, 376 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року - скасувати та прийняти постанову про задоволення заяви про забезпечення позову.

Заборонити Шістнадцятій київській державній нотаріальній конторі до вступу в законну силу судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним видавати свідоцтво про право на спадщину за законом та за заповітом на спадкове майно, що залишилося після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: Судді: