Дата документу 23.02.2021
Справа № 937/9603/20
Провадження № 2/937/1145/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2021 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області в складі:

головуючого - судді Бахаєва І.М.,

за участі секретаря судового засідання Фурсової Л.І.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Мелітополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визначення додаткового строку для подання в нотаріальну контору письмову заяву про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк протягом трьох місяців, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача - ОСОБА_3 . Після смерті матері відкрилась спадщина на належне їй нерухоме майно, а саме на будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкоємцями після смерті матері був позивач ОСОБА_1 і його рідний брат ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_3 помер рідний брат позивача - ОСОБА_2 . З метою оформлення спадкових прав, позивач звернувся до нотаріальної контори, проте нотаріус повідомив позивача, що він пропустив строк на для подання в нотаріальну контору письмову заяву про прийняття спадщини. Вищевикладене стало підставою для звернення до суду з даною позовною заявою.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, від його представника - адвоката Рудь Д.О. надійшла заява з проханням розглянути справу за їх відсутності, наполягають на задоволенні позовних вимог.

Представник відповідача Мелітопольської міської ради Запорізької області - Шостак Д.Ю. у судове засідання не з`явився, від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, дав оцінку зібраним по справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясуванні обставин справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 07 вересня 2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Мелітополю Мелітопольського міськрайонного управління юстиції Запорізької області/а.с.6/.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй нерухоме майно, а саме: будинок АДРЕСА_1 , який належав їй на праві власності на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 24 грудня 2005 року/а.с.8/.

Спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 були позивач по справі та його рідний брат - ОСОБА_2 , разом з яким вони прийняли у спадок зазначений будинок у рівних частках. Позивач шляхом автоматичного прийняття спадщини, оскільки був зареєстрований та проживав разом із матір`ю ОСОБА_3 у будинку АДРЕСА_1 , а брат позивача ОСОБА_2 , шляхом подачі відповідної заяви до нотаріальної контори упродовж встановлені законодавством строки, оскільки він проживав, але не був зареєстрований у зазначеному будинку на день смерті їхньої матері, що підтверджується відміткою про зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 з 13 червня 1995 року у паспорті позивача, довідкою про реєстрацію місця проживання матері № 7384 від 16 грудня 2020 року та витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі/а.с.5, 10, 14/.

Однак свідоцтво про право на спадщину на зазначений будинок позивач ОСОБА_1 та його рідний брат ОСОБА_2 не отримували.

Родинний зв`язок між померлою матір`ю позивача ОСОБА_3 , померлим братом позивача ОСОБА_2 та позивачем ОСОБА_1 підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу батьків позивач ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , серії НОМЕР_1 виданого відділом (бюро)запису актів громадянського стану виконкому Мелітопольської міської ради народних депутатів Запорізької області 04 жовтня 1989 року/а.с.11/;

- копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 , виданого відділом (бюро)запису актів громадянського стану виконкому Мелітопольської міської ради від 10 квітня 1979 року, відповідно до якого батьками позивача є ОСОБА_4 та ОСОБА_3 ;

- Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження № 9, наданого Мелітопольським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 26 листопада 2020 року про те, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Мелітополі Запорізької області та його батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , дата складання актового запису 13 лютого 1985 року.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер рідний брат позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 26 листопада 2020 року Мелітопольським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро)/а.с.7/.

В обґрунтування вимог позивач ОСОБА_1 зазначає, що на день смерті спадкодавця ОСОБА_2 , позивач також був зареєстрований та проживав разом з ним у спадковому будинку, та оскільки позивач є єдиним спадкоємцем, вважав, що фактично прийняв у спадок частину будинку, що належала його братові.

В листопаді 2020 року позивачу ОСОБА_1 стало відомо, що його брат ОСОБА_2 не був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , хоча все життя проживав у зазначеному будинку.

Відповідно до п.1 абз. 39 листа ВССУ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування при розгляді справ про визнання права власності на спадкове нерухоме майно у випадках, якщо спадщина прийнята, проте спадкоємцем не було одержано свідоцтво про право на спадщину (ст. 1297 ЦК) або не здійснено державну реєстрацію права на спадщину (ст. 1299 ЦК), слід брати до уваги, що законодавець розмежовує поняття "виникнення права на спадщину" та "виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини", і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297 ЦК) та не здійснив його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК).

Таким чином, після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на частку будинку АДРЕСА_1 , яку він прийняв у спадок після смерті матері ОСОБА_3 , однак за життя не встиг оформити спадкові права згідно діючого законодавства.

В подальшому позивач ОСОБА_1 змінив своє фактичне місце проживання, проте до теперішнього часу продовжує сплачувати комунальні послуги, робить поточні ремонти у вказаному будинку.

В листопаді 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Мелітопольської державної нотаріальної контори з приводу подачі заяви про прийняття спадщини за законом, після померлого брата ОСОБА_5

01 грудня 2020 року завідувач Мелітопольської державної нотаріальної контори Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Шевченко С.О. відмовив позивачу ОСОБА_1 у видачі свідоцтва свідоцтво про право на спадщину, оскільки позивач пропустив шестимісячний строк на подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом/а.с.16/.

Нотаріус надав письмове роз`яснення про те, що у встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини, позивач заяву про прийняття спадщини не подав, на час відкриття спадщини за однією адресою з померлим ОСОБА_2 не зареєстрований, а тому вважається таким, що не прийняв спадщину після смерті брата ОСОБА_2 та позивачу запропоновано звернутися до суду з питання продовження строку для прийняття спадщини. Зазначене письмове роз`яснення долучаю до позовної заяви.

Після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась, що підтверджується повідомленням завідувача Мелітопольської державної нотаріальної контори Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Шевченка С.О. від 01.02.2020.

У відповідності до ч.1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частинами 1 та 2 статті 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно із ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частинами 1,2 ст. 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину частина друга статті 1272 ЦК України, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій.

До листопада 2020 року позивач ОСОБА_1 не знав, що його брат ОСОБА_2 ніколи не був зареєстрований у спадковому будинку АДРЕСА_1 , хоча все життя прожив в ньому.

Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши встановлені обставини справи, оцінивши надані докази як кожний окремо, так і в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, враховуючи також відсутність заперечень щодо предмету позову з боку відповідача та,що позивач від спадщини не відмовлявся, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та задовольнити позовні вимоги, визначивши ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 8, 9, 10, 18, 247, 258, 264, 265, 268, 352-356 ЦПК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визначення додаткового строку для подання в нотаріальну контору письмову заяву про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 3 (три) місяця з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення шляхом подання апеляційної скарги через Мелітопольський міськрайонний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повні дані учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ;

відповідач: Мелітопольська міська рада Запорізької області, адреса: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. М.Грушевського, буд. 5.

СУДДЯ: І.М. БАХАЄВ