Справа № 357/2159/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" березня 2021 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення порядку користування житловим приміщенням шляхом вселення,-

В С ТА Н О В И В :

26.02.2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 26.02.2021 року вказану справу передано судді ОСОБА_3 .

Ухвалою судді від 02.03.2021 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Позивачка вимоги вказаної статті дотрималась не у повному обсязі.

Згідно ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, серед іншого зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Підстава позову - обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Предмет позову - матеріально-правові вимоги позивача до відповідача.

В позовній заяві позивачка просить зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди в користуванні шляхом вселення ОСОБА_4 .

Разом з тим, позовна заява має містити зміст позовних вимог, при цьому останні мають бути конкретними, не допускати домислів. Натомість вимоги позивача не містять ідентифікаційних даних нерухомого майна, спір про яке заявлено, в резолютивній частині позову не зазначено в користуванні яким саме майном просить позивачка усунути перешкоди, крім того, з позовної заяви не зрозуміло які саме права ОСОБА_4 порушила відповідачка, у зв`язку з чим позивачка просить її вселити в «невизначене житло».

Отже позивачці слід конкретизувати свої вимоги, зазначивши спосіб (способи) захисту її прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Крім того, позивачка в позовній заяві вказує, що зареєстрована в житловому будинку по АДРЕСА_1 і є співвласником домоволодіння в порядку спадкування, після смерті батька, однак, жодних доказів того, що ОСОБА_1 є власником вказаного житлового приміщення суду не надано.

Слід звернути увагу, що відповідно до ст. 32 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», інформація про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження, що міститься у Державному реєстрі прав, є відкритою, загальнодоступною та платною, крім випадків передбачених цим Законом, а відтак позивач самостійно може надати суду підтверджуючий документ належності на праві власності об`єкту нерухомості.

Разом із тим, позивачка не викладає обставин, які вказують на належність даного майна до спадкової маси, зокрема обставини, що свідчать про права спадкодавця щодо цього майна (право власності), докази щодо цього, не долучено до справи Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на день звернення до суду, що позбавляє суд можливості встановити кому саме належить спірне майно на день звернення до суду. Відсутність вищевказаних даних може призвести до того, що будуть порушення права та інтересів інших осіб, які не залучені до справи як учасники по справі.

З матеріалів справи вбачається, що представник позивача 04.03.2021 року отримав копію вищевказаної ухвали судді про залишення позову без руху, що підтверджується розпискою.

12.03.2021 року позивач до суду направив уточнену позовну заяву в додатках якої міститься копія рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 10.11.2020 року з відміткою про те, що рішення не набрало законної сили.

Однак, позивач не виконав вимоги ухвали суду від 02.03.2021 року про усунення недоліків.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне визнати позовну заяву неподаною та повернути її позивачу разом з доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

На підставі наведеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення порядку користування житловим приміщенням шляхом вселення - вважати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

СуддяБ. І. Кошель