Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/1358/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

11.03.2021 м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької област і

у складі: головуючого судді Вознюка Р.В.,

за участі секретаря судового засідання Коломієць Л.В.,

справа № 677/1358/19

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

предмет позову стягнення боргу,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу в порядку загального позовного провадження.

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

07.08.2019 позивач звернулася до суду з вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначила, що 15.05.2019 між нею та ОСОБА_2 було укладено договір позики, відповідно до якого ОСОБА_2 отримав від неї в позику 13000 доларів США, які зобов`язався повернути. Конкретного терміну повернення не вказано, а відповідач мав повернути кошти за вимогою.

У зв`язку із необхідність повернення позичених коштів, позивач стверджує, що 15.07.2019 року звернулась до Відповідача за допомогою мобільного телефону, та пред`явила вимогу про повернення грошових коштів, які були нею позичені.

У розмові відповідач відмовився повертати позичені грошові кошти в сумі 13000 доларів США, тому позивач вимушена звертатися до суду з метою стягнення боргу. Таким чином станом на момент звернення до суду своє зобов`язання відповідач не виконав, борг не повернув.

У зв`язку з викладеним позивач просила стягнути з відповідача на її користь борг за договором позики від 15.05.2019 в розмірі 13000,00 доларів США та 3 % річних в сумі 22,4 доларів США, а всього 13022,40 долари США.

Відзив на позов позивач не подав.

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи

Позивач в судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву, в якій позов підтримала та просить справу розглядати за її відсутності, заперечень щодо заочного розгляду справи до суду не подала.

Відповідач, який повідомлений про дату, час і місце судового засідання належним чином, в судове засідання повторно не з`явився, відзив на позов не подав та про причини неявки суд не повідомив.

ІІІ. Процесуальні дії у справі

11.11.2019 відкрито провадження у справі.

06.05.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

11.03.2021 суд ухвалив проводити заочний розгляд за наявними матеріалами справи.

Розгляд заяв здійснювався за відсутності учасників справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

IV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

15.05.2019 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено договір позики, відповідно до якого ОСОБА_2 отримав від ОСОБА_1 в позику 13000 доларів США, які зобов`язувався повернути, про що зроблена розписка (а.с.8).

Свої зобов`язання за договором позики ОСОБА_2 не виконав, кошти в сумі 13000 доларів США отримані в позику від ОСОБА_1 не повернув.

В силу ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст.610 ЦК України порушення зобов`язання є його невиконання.

Відповідно до норм ст.1046, 1047 ЦК України договір позики за своєю юридичною природою є реальною односторонньою, оплатною або безоплатною угодою, на підтвердження якої може бути надана розписка позичальника або інший письмовий документ, незалежно від його найменування, з якого дійсно вбачається як сам факт отримання в борг (тобто із зобов`язанням повернення) певної грошової суми, так і дати її отримання.

Згідно ст.. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором.

V. Оцінка суду

Відповідно до статті 192 ЦК України іноземна валюта може використовуватися в Україні у випадках і в порядку, встановлених законом.

Гривня має статус універсального платіжного засобу, який без обмежень приймається на всій території України, однак обіг іноземної валюти обумовлений вимогами спеціального законодавства України.

Такі випадки передбачені статтею 193, частиною четвертою статті 524 ЦК України, Законом України «Про зовнішньоекономічну діяльність», Законом України «Про валюту і валютні операції».

Гривня як національна валюта є єдиним законним платіжним засобом на території України. Сторони, якими можуть бути як резиденти, так і нерезиденти - фізичні особи, які перебувають на території України, у разі укладення цивільно-правових угод, які виконуються на території України, можуть визначити в грошовому зобов`язанні грошовий еквівалент в іноземній валюті.

Відсутня заборона на укладення цивільних правочинів, предметом яких є іноземна валюта, крім використання іноземної валюти на території України як засобу платежу або як застави, за винятком оплати в іноземній валюті за товари, роботи, послуги, а також оплати праці, на тимчасово окупованій території України. У разі отримання у позику іноземної валюти позичальник зобов`язаний, якщо інше не передбачене законом чи договором, повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики), тобто таку ж суму коштів у іноземній валюті, яка отримана у позику.

Тому як укладення, так і виконання договірних зобов`язань в іноземній валюті, зокрема позики, не суперечить чинному законодавству.

Суд має право ухвалити рішення про стягнення грошової суми в іноземній валюті, при цьому з огляду на положення частини першої статті 1046 ЦК України, а також частини першої статті 1049 ЦК України належним виконанням зобов`язання з боку позичальника є повернення коштів у строки, у розмірі та саме у тій валюті, яка визначена договором позики, а не в усіх випадках та безумовно в національній валюті України.

Вищевикладена позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у своїй постанові від 16.01.2019 у справі № 373/2054/16-ц.

Щодо розрахунку 3 відсотків річних, то позивач в позові стверджує, що датою з якого слід розраховувати суму 3% річних є 16.07.2019 року, тобто наступний день після того, як позивач у телефонній розмові від 15.07.2019 пред`явила вимогу про повернення позики.

З таким твердженням позивача суд не погоджується зважаючи на таке.

Стаття 625 ЦК України передбачає відповідальність за порушення грошового зобов`язання. У частині 2 цієї статті зазначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Застосовуючи норми частини 2 статті 625 ЦК України до правовідносин, які виникли між сторонами у цій справі, суд враховує сталу практику Верховного Суду щодо застосування цієї статті, зокрема, висновки, наведені у таких постановах Верховного Суду.

Частина 2 статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання, забезпечує права та інтереси кредитодавця в охоронних правовідносинах (пункт 91 постанови Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі №444/9519/12).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово у своїх постановах вказувала на те, що цивільне законодавство передбачає як випадки, коли боржник правомірно користується наданими йому коштами та має право не сплачувати кредитору свій борг протягом певного узгодженого часу, так і випадки, коли боржник повинен сплатити борг кредитору, однак не сплачує коштів, користуючись ними протягом певного строку неправомірно. Наслідки прострочення грошового зобов`язання (коли боржник повинен сплатити грошові кошти, але неправомірно не сплачує їх) також урегульовані законодавством. У випадках, коли боржник порушив умови договору, прострочивши виконання грошового зобов`язання, за частиною першою статті 1050 ЦК України застосуванню у таких правовідносинах підлягає положення статті 625 цього Кодексу (пункти 6.22, 6.24 постанови Великої Палати Верховного суду від 04.02.2020 у справі №912/1120/16).

Згідно норм статті 1047 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором, якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором.

В позовній заяві позивач вказала, що 15.07.2019 в телефонній розмові заявила вимогу відповідачу про повернення суми боргу.

Згідно з ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Разом з тим в матеріалах справи відсутні докази пред`явлення позивачем до відповідача 15.07.2019 вимоги про повернення суми збору. А тому твердження позивача про пред`явлення вимоги 15.07.2019 є недоведеним.

Таким чином моментом пред`явлення вимоги щодо повернення тіла кредиту слід вважати дату пред`явлення позову до суду, а саме 07.08.2019. Отже, починаючи з 07.09.2019, тобто після спливу тридцятиденного строку, відведеного для виконання вимоги, зобов`язання з повернення позики вважається простроченим. Саме з цієї дати (07.09.2019) у позивача виникає право на нарахування процентів відповідно до частини 2 статті 625 ЦК України. Відтак суму 3% річних, яка підлягає стягненню з відповідача, слід обраховувати за період з 07.09.2019 до моменту ухвалення рішення у справі (кількість днів - 551) і така сума становитиме 589,00 доларів США (13000 доларів США х 3% : 365 х 551).

Враховуючи викладене, та враховуючи принцип диспозитивності суд позбавлений можливості присудити позивачу суми понад тих, що заявлені позивачем у позові, суд дійшов висновку про підставність стягнення з відповідача заборгованості за договором позики в сумі 13000 доларів США і 3% річних в сумі 22,40 доларів США за прострочення виконання зобов`язань з повернення позики, які заявлені позивачем.

VI. Розподіл судових витрат між сторонами

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позов задоволено повністю, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 3386,34 гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 76-81, 141, 264-265, 280-282 ЦПК України, ст. 11, 525, 526, 530, 546, 553, 554, 559, 625, 626, 631, 1046, 1047, 1049 ЦК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором позики в розмірі 13000 доларів США, та 3 % річних у сумі 22,4 доларів США, а всього 13022,40 долари США.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 3386,34 гривень.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Красилівського районного суду Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги позивачем заочне рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Хмельницького апеляційного суду через Красилівський районний суд Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Суддя Р. В. Вознюк