Справа № 732/1910/20
Провадження 2/732/139/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2021 року м. Городня

Городнянський районний суд Чернігівської області у складі: головуючого судді Карпинської Н.М., секретар Воропаєва К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Управління Державного агенства рибного господарства у Чернігівській області до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення сум шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, викристання і відтворення водних біоресурсів,-

В С Т А Н О В И В:

Начальник управління Державного агенства рибного господарства в Чернігівській області Микола Каленюк звернувся до Городнянського районного суду Чернігівської області з позовом до відповідачів та просив стягнути у солідарному порядку з громадян ОСОБА_1 та ОСОБА_2 шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 2669,00 грн. Також позивач просить стягнути солідарно з громадян ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь управління Державного рибного господарства у Чернігівській області сплачений судовий збір в розмірі 2102 грн.

Позовна заява мотивована тим, що під час розгляду справ про адміністративне правопорушення відповідачі визнані винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КупАП. Стосовно відповідачів питання про відшкодування завданої ними майнової шкоди в розмірі 2669 грн під час розгляду справи про адміністративне правопорушення не вирішувалось. Між неправомірними діями відповідачів та заподіяною рибним запасам держави шкодою є прямий причинно-наслідковий зв`язок, завдана шкода добровільно відповідачами не відшкодована.

Ухвалою судді від 18.01.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, яку призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні без виклику осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Клопотань не надходило.

Згідно вимог частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив правовідносини сторін і визначився із правовою нормою, яка підлягає застосуванню.

Встановлено, що постановами Городнянського районного суду Чернігівської області від 24.09.2020 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнані винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КупАП з накладенням адміністративного стягнення та конфіскацією незаконно здобутого і знарядь лову.

Під час розгляду справ про притягнення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП вказаними постановами суду, враховуючи положення ст.40 КУпАП, питання про відшкодування заподіяної останніми шкоди рибному господарству України в розмірі 2669,00 грн не вирішувалось.

За змістом постанов № 732/1329/20,732/1330/20 (а.с.7-8) доведеним є факт про те, що 07 вересня 2020 року о 06 годині 10 хвилин громадянин ОСОБА_1 на озері разом з ОСОБА_3 , поблизу с. Політрудня Городнянського району Чернігівської області, здійснював лов риби забороненими знаряддями лову риби: сітками заберними у кількості 8-ми штук, чим порушив ст.3.15 Правил любительського і спортивного лову та ст. 85 ч. 4 КУпАП. При цьому виловили риби цінних видів: карась сріблястий 25 штук, плітка 8 шт, окунь 4 шт, лин 4 шт, щука 3 шт, чим завдали збитків рибному господарству України на суму 2669 гривень.

За приписами статті 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Коли шкоду заподіяно неповнолітнім, який досяг шістнадцяти років і має самостійний заробіток, а сума шкоди не перевищує одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, суддя має право покласти на неповнолітнього відшкодування заподіяної шкоди або зобов`язати своєю працею усунути її. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Винність ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, є доведеною і вищевказані постанови у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, у відповідності до ч.6 ст. 82 ЦПК України є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Законом України «Про тваринний світ» визначено, що відносини у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, об`єкти якого перебувають у стані природної волі, у напіввільних умовах чи в неволі, на суші, у воді, ґрунті та повітрі, постійно чи тимчасово населяють територію України або належать до природних багатств її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, регулюються Конституцією України, цим Законом, законами України "Про охорону навколишнього природного середовища", "Про мисливське господарство та полювання" та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до положень ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до положень ст. 63 цього Закону відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством.

Статтею 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» визначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.

Вилучення водних біоресурсів, у тому числі і риби, із середовища їх перебування добування, є окремим видом правопорушення, за яке передбачена матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди згідно визначених розмірів (такс), при цьому для настання відповідальності не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні.

Вищезазначена позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі № 541/307/17.

Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Статтею 69 цього Закону визначено особливості застосування цивільної відповідальності та передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 1998 року №1126, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом, які затверджуються Мінекоенерго за поданням Держрибагентства.

Відповідно до пунктів 3.15 та 6.2 Правил любительського і спортивного рибальства забороняється лов водних живих ресурсів, зокрема, із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм; шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Згідно з розрахунком розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КупАП, який здійснено відповідно до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених постановою КМ України від 21 листопада 2011 року №1209, загальний розмір збитків (а.с.9) складає 2669,00 грн.

Відповідно до положень частини 1 статті 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Пленум Верховного Суду України у постанові «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини (п. 2).

Доведено, що між протиправними діями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 і завданою шкодою існує причинно-наслідковий зв`язок.

Згідно з положеннями статті 1190 ЦК України солідарну відповідальність перед потерпілим несуть особи спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоду.

Відповідно ст. 37 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Статтею 324 Цивільного кодексу України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу.

Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України.

За приписами статті 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, зокрема за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища.

Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди.

Отримувачем грошового стягнення за заподіяну відповідачами шкоду є місцевий бюджет Городнянської міської (обєднаної) територіальної громади.

За таких обставин, суд дійшов висновку, про задоволення позовних вимог.

В порядку статті 141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача слід стягнути по 1051 гривень з кожного.

Керуючись ст.66 Конституції України, статтями 15, 16, 22, 1166 ЦК України, статями 68, 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», статтями 10, 63 ЗУ «Про тваринний світ», статтями 5, 12, 13, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 279 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов Управління Державного агенства рибного господарства у Чернігівській області (14000, м. Чернігів, вул. Пятницька, 69, ) до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , про стягнення сум шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, викристання і відтворення водних біоресурсів - задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 на користь держави шкоду в розмірі 2669 грн (дві тисячі шістсот шістдесят девять гривень) завдану внаслідок порушення законодавства в галузі охорони і відтворення водних біоресурсів, із зарахуванням до місцевого бюджету Городнянської міської (обєднаної) територіальної громади (р/р UA0025693, отримувач УК у Городнянському районі, отг м. Городня, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), призначення платежу 24062100: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 на користь Управління Державного агенства рибного господарства у Чернігівській області, (р/р UA0099063, банк одержувача ДКСУ м. Київ, код банку 820172) сплачений судовий збір в сумі 1051 грн (одна тисяча пятдесят одна гривня).

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 на користь Управління Державного агенства рибного господарства у Чернігівській області, (р/р UA0099063, банк одержувача ДКСУ м. Київ, код банку 820172) сплачений судовий збір в сумі 1051 грн (одна тисяча пятдесят одна гривня).

Рішення може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду через Городнянський районний суд Чернігівської області шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з моменту його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 16 березня 2021 року.

Суддя Карпинська Н.М.