Справа №295/63/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.03.2021 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Перекупка І.Г.,

при секретарі Капустинської Г.О.,

за участю представника відповідача Дідовець Ю.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Богунського районного суду м. Житомира справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про захист порушених конституційних прав, -

В С Т А Н О В И В:

До Богунського районного суду м. Житомира звернулася ОСОБА_1 з позовом до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про захист порушених конституційних прав. В обґрунтування позовних вимог позивачка вказала, що під час розгляду позовної заяви про порушення конституційних прав на доступ до публічної інформації (справа № 295/18139/19), Департамент містобудування та земельних відносин здійснив істотні порушення законодавства, яким порушив її, ОСОБА_1 конституційні права. Просить суд за рахунок Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради відшкодувати їй моральну шкоду, заподіяну незаконними діями при здійснені своїх повноважень під час розгляду позовної заяви про порушення конституційних прав на доступ до публічної інформації у розмірі 17 000 грн.

До судового засідання позивачка не з`явилася, направила до суду заяву про розгляд справи без її участі. (а. с. 25)

Представник відповідача департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради заперечувала проти задоволення позовних вимог як необґрунтованих.

Суд, дослідивши матеріали скарги, рішення Богунського районного суду м. Житомира від 27 січня 2021 р. по справі № 295/18139/19, постанову Житомирського апеляційного суду від 09 березня 2021 по справі № 295/18139/19, встановив.

До Богунського районного суду м. Житомира звернулася ОСОБА_1 з позовом до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про захист порушених конституційних прав. В обґрунтування позовних вимог позивачка вказала, що під час розгляду позовної заяви про порушення конституційних прав на доступ до публічної інформації (справа № 295/18139/19), Департамент містобудування та земельних відносин здійснив істотні порушення законодавства, яким порушив її, ОСОБА_1 конституційні права. Просить суд за рахунок Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради відшкодувати їй моральну шкоду, заподіяну незаконними діями при здійснені своїх повноважень під час розгляду позовної заяви про порушення конституційних прав на доступ до публічної інформації у розмірі 17 000 грн. Разом з тим, підставою для звернення до суду з позовом до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про відшкодування моральної шкоди, на думку позивачки, явилося незаконне оформлення довіреності при розгляді справи № 295/18139/19.

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 27.01.2021 р. по справі №295/18139/19 у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено, яке оскаржувалося в Житомирському апеляційному суді, постановою якого (від 09.03.21 р.) залишено без змін.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 27.01.2021 р. по справі № 295/18139/19 заяву ОСОБА_1 про уточнення позовної заяви від 01.06.2020 р., із доповненнями до неї від 13.07.2020 р., а також заяву ОСОБА_1 про уточнення позовної заяви від 21.08.2020 р. залишено без розгляду, яка оскаржувалася в Житомирському апеляційному суді.

Так, зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 вважає, що діями Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради при здійсненні своїх повноважень під час розгляду позовної заяви про порушення конституційних прав на доступ до публічної інформації у справі № 295/18139/19 порушено її конституційні права та завдано моральної шкоди.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказує на невідповідність доданої до матеріалів справи № 295/18139/19 довіреності 15/12 від 11.01.2021 р. та висловлює незгоду з поданими відзивом на позов, відзивом на апеляційну скаргу, їх змістом із долученням останньої.

В той же час, такі дії визначені ЦПК України, зокрема: ст. 62 ЦПК України (документи, що підтверджують повноваження представника); ст. 178 ЦПК України (відзив) ст. 360 ЦПКУ (відзив на апеляційну скаргу) та іншими нормами законодавства.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 217 ЦПК України головуючий встановлює особи тих, хто бере участь у судовому засіданні, а також перевіряє повноваження представників.

Тобто, при розгляді справи № 295/18139/19 судом перевірялися повноваження представника Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради згідно наданої довіреності, тому незгода позивача з останньою не зумовлює обов`язку суду по справі № 295/63/21 щодо перегляду перевірки правомірності здійснення повноважень представником Департаменту містобудування та земельних відносин міської ради по справі № 295/18139/19.

У відповідності до ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Право на оскарження ухвали суду першої інстанції теж визначається нормами ЦПК України.

Крім того, позивачкою необґрунтовано як надана довіреність 15/12 від 11.01.2021 р. стосується предмету та підстав позову у справі № 295/18139/19, яким чином вона порушує конституційні права позивачки та спричиняє завдання їй моральної шкоди у справі № 295/63/21.

Право на оскарження ухвали суду першої інстанції теж визначається нормами ЦПК України.

Крім того, позивачкою необґрунтовано як надана довіреність 15/12 від 11.01.2021 р. стосується предмету та підстав позову у справі № 295/18139/19, яким чином вона порушує конституційні права позивачки та спричиняє завдання їй моральної шкоди у справі № 295/63/21.

Частина 3 ст. 62 ЦПК України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

У відповідності до ч. 3 ст. 237 ЦК України представництво виникає на підставі договору, закону, акту органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Згідно з ч. 2 ст. 244 ЦК України представництво за довіреністю може гуртуватися на акті органу юридичної особи.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди (пункти 8, 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України).

Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені нормами ст. 1167 ЦК України, відповідно до якої шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.

Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів, визначені ст.1173 ЦК України.

Згідно із вимогами ст. 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Моральна шкода полягає у душевних стражданням, яких фізична особа зазнала у зв`язку із протиправною поведінкою щодо неї самої та у зв`язку із приниженням її честі, гідності а також ділової репутації; моральна шкода відшкодовується грішми, а розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням вимог розумності і справедливості.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо), та, з урахуванням інших обставин, зокрема тяжкості вимушених змін у життєвих стосунках, ступеню зниження престижу і ділової репутації позивача. При цьому, виходити слід із засад розумності, виваженості та справедливості.

Правовою підставою цивільно-правової відповідальності за відшкодування шкоди, завданої рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, яка її завдала, причинний зв`язок між ними. Шкода відшкодовується незалежно від вини. Разом з тим, обов`язок доведення наявності шкоди, протиправності діяння та причинно-наслідкового зв`язку між ними покладається на позивача. Відсутність однієї із складової цивільно-правової відповідальності є підставою для відмови у задоволенні позову.

Отже, визначальним у вирішенні такої категорії спорів є доведення усіх складових деліктної відповідальності на підставі чого суди першої та апеляційної інстанцій встановлюють наявність факту заподіяння позивачу посадовими особами органів державної влади моральної шкоди саме тими діями (бездіяльністю), які встановлені судом (суддею).

Вказаний висновок висловлено у постанові Верховного Суду від 19 березня 2020 р. у справі № 686/13212/19 (провадження № 61-21982св19).

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У відповідності до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Позивачка просить суд за рахунок Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради відшкодувати їй моральну шкоду, заподіяну незаконними діями при здійснені своїх повноважень під час розгляду позовної заяви про порушення конституційних прав на доступ до публічної інформації у розмірі 17 000 грн. але при цьому не надала жодного доказу в обгрунтування цих позовних вимог тому суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

На підставі ст. ст. 23, 1166, 1167 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 р. №8 «Про незалежність судової влади», Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2014 р. № 6 «Про деякі питання, що виникають у судовій практиці при прийнятті до провадження адміністративних судів та розгляді ними адміністративних позовів до судів і суддів», керуючись ст.ст.10, 12, 15, 265, 354 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про захист порушених конституційних прав, відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється - з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Богунського районного

суду м. Житомира І.Г. Перекупка