Справа № 367/9740/21
Провадження №2-з/367/813/2021
УХВАЛА

Іменем України

28 грудня 2021 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Кравчук Ю.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви,

ВСТАНОВИВ:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви.

У заяві ОСОБА_1 вказує, що має намір звернутися із позовом до Бучанської міської ради, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ФОП ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними рішень Ворзельської селищної ради №46 та №363-28-VII, скасування свідоцтва про право власності та державну реєстрацію земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 . Обґрунтовуючи вимоги заяви, заявник вказує, що між ним та ОСОБА_2 виник матеріально-правовий спір стосовно законності проведення приватизації земельної ділянки, предметом спору у даній справі є застосування наслідків недійсності реєстрації права власності на земельну ділянку площею 930 кв.м. (кадастровий номер :01:012:0019) та житловий будинок АДРЕСА_2 . Заявник вказує, що ОСОБА_2 таємно, без погодження зі співвласниками спільних неузгоджених проблем, використавши неналежним чином оформлені документи, отримав у власність земельну ділянку площею 930 кв.м.

Заявник ОСОБА_1 зазначає, що має підстави вважати, що ОСОБА_2 може відчужити приватизовану земельну ділянку та житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 на користь третіх осіб, про що свідчить оголошення в інтернеті та на паркані його садиби, а тому у разі невжиття заходів забезпечення позову існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання майбутнього рішення суду.

Враховуючи викладене, заявник ОСОБА_1 просить: накласти арешт на земельну ділянку в межах, згідно з планом, загальною площею 0,093 га, розташовану по АДРЕСА_1 , призначену для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за кадастровим номером :01:012:0019; накласти заборону будь-яким органам і особам, які вчиняють нотаріальні дії в Україні, визначеним в статті 1 Закону України «Про нотаріат», укладати будь-які договори щодо відчуження земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , за кадастровим номером :01:012:0019, загальною площею 0,093 га; заборонити усім суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно вчиняти реєстраційні дії у відношенні земельної ділянки за кадастровим номером :01:012:0019.

Відповідно до приписів ч.1 ст.153 ЦПК України, суд розглядає заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, повно, об`єктивно та всебічно дослідивши доводи представника позивача, суд приходить до висновку про те, що вимоги заяви задоволенню не підлягають, з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно із ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Пунктами 1, 2, 4 ч.1 ст.150 ЦПК України передбачено, що позов може забезпечуватися шляхом: накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Згідно із п.п. 4, 5, 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Також, Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року у справі №640/13156/18 (провадження №61-7314св19) зробив правовий висновок, що обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер. Під час оцінки такої співмірності суду необхідно враховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення заявленій вимозі, необхідність вжиття забезпечувальних заходів. При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Разом з тим, суд враховує, що заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників справи.

До заяви про забезпечення позову заявник додає: копію рішення Ворзельської селищної ради №363-28-VII від 17 серпня 2017 року, яким передано у власність ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0, 0930 га (кадастровий номер :01:012:0019) для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд в АДРЕСА_1 ; копію технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 , для будівництва обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) в межах смт. Ворзель, Київської області; копію акту прийому-передачі межових знаків на зберігання від 22.06.2017; копію протоколу №218 від 08.06.2017 комісії з врегулювання земельних відносин та вирішення земельних спорів при виконавчому комітеті Ворзельської селищної ради; а також документи щодо набуття ОСОБА_2 права власності на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, заявником до заяви про забезпечення позову, не долучено доказів на підтвердження тієї обставини, хто є власником земельної ділянки площею 0, 0930 га, кадастровий номер :01:012:0019, на час подання заяви про забезпечення позову, що позбавляє суд можливості встановити осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням заходів забезпечення позову.

Враховуючи зазначені обставини, суд приходить до висновку про те, що у задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 149-153, 157, 260-261 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Ірпінський міський суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.В. Кравчук