Справа № 754/9129/17
У Х В А Л А

Іменем України

04 березня 2021 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого-судді Панченко О.М.

за участі секретаря судового засідання - Тимошенко К.В.

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні (підготовчому) в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовними вимогами АТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу, -

ВСТАНОВИВ:

17.07.2017 року позивач ПАТ «Укрсоцбанк» звернулося до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

03.10.2018 року Деснянським районним судом м. Києва було ухвалено заочне рішення про задоволення позовних вимог АТ «Укрсоцбанк» про стягнення з ОСОБА_1 на користь Банку заборгованість за кредитним договором на загальну суму 49 237,50 доларів США, а також витрат по сплаті судового збору в сумі 19 290 грн. 75 коп.

28.08.2020 року представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03.10.2018 року.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 25.11.2020 року було задоволено заяву представника відповідача ОСОБА_2 Заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03.10.2018 року скасовано та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

В підготовче засідання, призначене судом на 08.02.2021 року о 12 годині представник позивача не з`явився, причини його неявки суду не відомі, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином. Будь яких заяв/клопотань від останнього не надходило.

В наступне призначене судом підготовче засідання, яке відбулося 04.03.2021 року о 09 год. 30 хв. представник позивача не з`явився, вже після проведення судом судового засідання, від останнього, електронною поштою до суду надійшло клопотання в якому він просив проводити розгляд справи за його відсутності.

В підготовчому засіданні представник відповідача просив суд про залишення даної позовної заяви без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою представника позивача, посилаючись на те, що від останнього не надано суду будь яких доказів на підтвердження поважності його неявки в судове засідання.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Після скасування заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03.10.2018 року, судом було призначено судове засідання на 22.01.2021 року, де був присутній представник позивача, потім у наступні призначені судом два підготовчі засідання представник позивача не з`явився. Після проведення судлм судового засідання від представника позивача на електронну адресу суду надійшло електронне звернення з проханням проводити судовий розгляд без його участі.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №658/1141/18 наголосив на тому, що системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст.ст. 200,257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву АТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу, - залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.М. Панченко