Номер провадження 2/205/3802/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 грудня 2021 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Остапенко Н.Г., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

01 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Разом з позовом позивач подала клопотання, в якому просить відстрочити сплату судового збору до моменту ухвалення рішення по справі, оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу, вона не працює та не має зараз ніякого доходу.

Розглядаючи клопотання позивача щодо відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення, суддя виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

На підтвердження того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік ОСОБА_1 не надала довідку про її дохід за попередній календарний рік, а надала відомості за період з 3 кварталу 2020 року по 2 квартал 2021 року. Таким чином, підстав для відстрочення сплати судового збору відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд не вбачає.

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Отже, при вирішенні клопотання щодо відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви суд враховує майновий стан сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання про звільнення від судового збору, згідно зі статтею 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачем не наведено обґрунтованих доводів і не подано належних доказів на підтвердження її матеріального стану, який перешкоджає сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі.

Крім того, нормами ЦПК України і Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення, зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору позивачем.

Відповідно до положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, підстави для відстрочення від сплати судового збору відсутні.

Враховуючи викладене, суддя відмовляє у задоволенні клопотання позивача щодо відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України, до відкриття провадження у справі суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, викладеним у статті 175, 177 цього Кодексу, чи підсудна справа даному суду, чи немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, суддя приходить до висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову про визнання права власності на майно визначається - вартістю майна.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач вказала ціну позову 1 0044 900 грн. Проте, позивачем не підтверджено, яким чином встановлена вищезазначена ціна позову.

Вартість майна визначається відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

За статтею 3 зазначеного Закону незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

В матеріалах позовної заяви відсутній звіт про оцінку майна, що проводився відповідним суб`єктом оціночної діяльності, тому для визначення ціни позову позивачеві необхідно надати вказаний документ.

Окрім того, згідно із вимогами ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи, що позивачу відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви, їй необхідно сплатити судовий збір, розрахованому відповідно до ціни позову, надати суду підтвердження про сплату судового збору.

З урахуванням викладеного, суддя дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України, що згідно з ч. 1 ст. 185 цього Кодексу є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Для усунення недоліків позивачу необхідно надати: звіт про оцінку майна, оригінал квитанції про сплату судового збору.

Суддя роз`яснює позивачеві, що відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 та 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Ухвала суду оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.Г. Остапенко

.