Справа № 211/4407/15-ц
Провадження № 2-п/211/3/21
У Х В А Л А

іменем України

11 березня 2021 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ткаченко С.В.

при секретарі Преліповій О.М.

у відсутність сторін, розглянувши в м. Кривому Розі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 04 2019 року, -

В С Т А Н О В И В :

заочним рішенням Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу від 05 04 2019 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "УКСИББАНК" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, позов було задоволено.

У заяві про перегляд заочного рішення відповідач посилається на те, що вона не отримувала викликів в судове засідання, а крім того зазначає, що вона вела перемовини з банком щодо добровільного погашення боргу і банком була вказана інша сума , яка значно менша , ніж стягнуто рішенням суду. Вважає, що сума стягнута судом не обґрунтовується матеріалами справи.

Тому відповідач просить скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Представник позивача до суду не з`явився. Надали письмове заперечення в якому просять відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_1 надала заяву відповідно до якої просить скасувати заочне рішення.

Сторони до суду не з`явилися. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України,заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

Судом встановлено, що заочним рішенням Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 04 2019 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "УКСИББАНК" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, позов було задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» заборгованість за кредитним договором № 0 від 11.06.2008 року, станом на 08.07.2015 року у розмірі 28388 (двадцять вісім тисяч триста вісімдесят вісім) доларів США 19 центів. Та стягнуто з кожного судовий збір у розмірі по 1827 (одна тисяча вісімсот двадцять сім ) грн. 00 коп.

Відповідно до положень ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані не поважними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно із ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

З матеріалів справи вбачається, що позовну заяву з додатками ОСОБА_1 отримала особисто 10 11 2015 року ( а.с. 57-58 ). 10 11 2015 року надала заяву про відкладення розгляду справи ( а.с.80 ). Отримала повістку на день розгляду справи 25 12 2015 р. ( а.с.82 ). 22 02 2016 р. ОСОБА_1 надала заяву про відкладення розгляду справи ( а.с.86). Аналогічну заяву надала 25 04 2016 року ( а.с. 90 ). Отримала повістку про її виклик в судове засідання на 19 08 2016 року ( а.с.98 ). 22 11 2016 року ОСОБА_1 надала заперечення на позов ( а.с. 119-121 ). На 21 12 2016 року нею отримано повістку ( а.с. 129). Брала участь у судовому засіданні, яке відбулося 08 02 2017 року ( а.с. 131). Отримала повістку на судові засідання, які призначалися на 27 03 2017 року та 20 12 2017 року ( а.с. 134 , 156 ) . На номер телефону, який зазначено ОСОБА_1 в заяві ( а.с. 86 ) судом направлено СМС повідомлення про слухання справи 05 04 2019 року та СМС повідомлення нею отримано ( а.с. 227). А тому твердження, що вона не знала про день слухання справи та не отримувала повісток не відповідає дійсності.

Заявник як підставу скасування заочного рішення зазначає, що вона вела перемовини з банком щодо добровільного погашення боргу і банком була вказана інша сума , яка значно менша , ніж стягнуто рішенням суду та вважає, що сума стягнута судом не обґрунтовується належним розрахунком. Однак жодних підтверджень тому, чи свій розрахунок суду не надано. Тобто заява про перегляд заочного рішення не містить заперечень проти вимог позивача, які б спростовували висновок суду та посилання на докази, якими б ці заперечення обґрунтовувалися. А отже суд дійшов висновку, що дана підстава для скасування заочного рішення формально зазначена заявником.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини,на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень .

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Відповідно до п.1 ч.3ст.287 ЦПК Україниу результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Відповідно до ч.4ст.287 ЦПК Україниу разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 285, 287, 288 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу від 05 04 2019 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "УКСИББАНК" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором- відмовити.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України, до Дніпровського апеляційного суду. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: С. В. Ткаченко