Справа № 459/1616/21
Провадження № 2/459/717/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2021 року Червоноградський міський суд Львівської області

в складі: головуючого-судді Грабовського В.В.,

з участю: секретаря судового засідання Войтків Р.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Червонограді в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Червоноградської міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

31.05.2021 року позивач звернувся до суду з позовом, у якому просить визначити йому додатковий строк тривалістю у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , колишнього чоловіка його матері, ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . На обґрунтування позову послався на те, що квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної сумісної власності його матері ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Після смерті матері, він звернувся до державного нотаріуса Стеців М.Р. Червоноградської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, де йому стало відомо, що ОСОБА_2 склав заповіт в його користь. Йому не було відомо про наявність складеного ОСОБА_2 заповіту в його користь. По причині переконання, що все спадкове майно після смерті ОСОБА_2 успадкувала його мати, будучи переконаним у відсутності спадкової маси, свідомо не звертався із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини, жодних перешкод в цьому в нього не було.

02.06.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

21.09.2021 року підготовче провадження закрито, справу призначено до розгляду по суті.

Позивач у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, у якій зазначив, що позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд цієї справи за його відсутності, у якій зазначив, що при вирішенні справи покладається на думку суду.

Відповідно до реч. 2 ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

З`ясувавши обставини справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з огляду на таке.

Судом установлено, що згідно з копією свідоцтва про народження Серії НОМЕР_1 позивач народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його матір`ю є: ОСОБА_4 .

ОСОБА_5 та ОСОБА_4 09.01.1974 року розірвали шлюб, після розірвання шлюбу прізвище їй « ОСОБА_6 », що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 .

Позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується копією його паспорта.

Відповідно до копії свідоцтва про право власності на квартиру від 21.12.2000 року, виданого Бюро приватизації комунального підприємства Червоноградського управління житлово-комунального господарства, квартира за адресою: АДРЕСА_3 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 та члену її сім`ї: ОСОБА_2 .

20.01.2006 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 був розірваний, підтвердженням чого є свідоцтво про розірвання шлюбу Серія НОМЕР_3 .

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 .

Як видно із копії заповіту від 21.10.2008 року, виданого приватним нотаріусом Зайцем В.М., ОСОБА_2 заповів належну йому на праві власності частину квартири АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 .

Відповідно до копії заповіту від 19.10.2015 року, виданого державним нотаріусом Зайцем М.В. ОСОБА_3 заповіла своєму синові ОСОБА_1 квартиру за адресою: АДРЕСА_3 .

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_3 , що підтверджується копіями довідок про склад сім`ї.

Згідно з повідомленням державного нотаріуса Червоноградського державної нотаріальної контори Стеців М.Р. від 27.05.2021 року, адресованого ОСОБА_1 , позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Згідно із витягу зі Спадкового реєстру № 62027940 від 12.10.2020 року була заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_3 .

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 66411545 від 14.09.2021 року після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 спадкова справа не заводилася.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України (далі ЦК) спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина тертя статті 46 цього Кодексу).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст. 1270 ЦК).

Відповідно до ст. 1272 ЦК якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмової згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в абз. 1, 2, 3, 6 п. 24 своєї постанови від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 за змістом частини третьої статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Ухваливши рішення про відмову в позові, суди не дослідили, чи перевірив нотаріус при заведенні спадкової справи за даними Спадкового реєстру наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту та відповідно чи вчиняв дії для повідомлення позивача про відкриття спадщини, чи здійснював виклик позивача як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Оскільки позивач не проживав постійно разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, заяви нотаріусу про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини не подав, позивач вважається таким, що не прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини судом ураховано доводи позивача про його необізнаність про наявність заповіту, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а тому суд вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 273, 274, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю у три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 (і.н. НОМЕР_6 , АДРЕСА_2 )

Відповідач: Червоноградська міська рада Львівської області (, пр. Шевченка, 19, м.Червоноград, Львівська обл.)

Повне судове рішення складено 29.12.2021 року.

Суддя: В. В. Грабовський