Справа № 361/7329/20
Провадження № 2/361/1374/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2021 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючої судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Радченко К.В.

представника позивача ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Красилівської сільської ради Броварського району Київської області (у складі Калинівської об`єднаної територіальної громади), третя особа Броварська районна державна нотаріальна контора Київської області про встановлення факту проживання однією сім`єю та про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

26 жовтня 2020 року позивач звернувся до суду із позовом до Красилівської сільської ради Броварського району Київської області (у складі Калинівської об`єднаної територіальної громади), третя особа Броварська районна державна нотаріальна контора Київської області в якому просив встановити факт постійного проживання його із рідним братом, спадкодавцем ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , однією сім`єю у період з липня 2010 року по день смерті спадкодавця ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто не менше п`яти років до часу відкриття спадщини, а також визнати за ним право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 93,3 м2, житловою площею 49.6 м2 з наступними надвірними будівлями і спорудами: сарай Б, прибудова б, погріб В, вбиральня Г, колонка № 1, хвіртка № 2, ворота № 3, огорожа № 4 в порядку спадкування за заповітом після смерті свого брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на Ѕ частку цього будинку після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та 1/2 частку після смерті мачухи ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Свій позов обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його брат ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 28 травня 2020 року, виданим Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального Міністерства (м. Київ)

Позивач зазначив, що ОСОБА_2 одружений не був, дітей не мав. Їх батьки померли, а саме батько ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , мати ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Їх батько ОСОБА_3 вдруге одружився, його дружиною стала ОСОБА_4 , якапомерла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Спільних дітей у них із батьком не було, а ОСОБА_4 також немала і своїх дітей до їх шлюбу із ОСОБА_3

ОСОБА_5 та ОСОБА_2 фактично прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , так як були зареєстровані із ним за однією адресою та у визначений законом строк невідмовились від прийняття спадщини. Розмір частки кожного із них у спадковому майні склали кожному по Ѕ його частині.

Позивач зазначив, що ОСОБА_3 на момент смерті належав житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 93,3 м2, житловою площею 49,6 м2 з наступними надвірними будівлями і спорудами: сарай Б, прибудова б. погріб В, вбиральня Г, колонка №1, хвіртка №2, ворота № 3, огорожа № 4.

ОСОБА_2 прийняв спадщину після смерті своєї мачухи так як вони були зареєстровані разом за однією адресою, вели спільно господарство і понад п`ять років проживали як сім`я, та у визначений законом строк ОСОБА_2 не відмовився від прийняття спадщини. Розмір частки яку ОСОБА_2 успадкував становить ціла частка, тобто Ѕ частка у вищезазначеному будинку, яку ОСОБА_4 успадкувала післясмерті свого чоловіка ОСОБА_3 , перейшла до ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 та ОСОБА_4 проживати однією сім`єю. Він доглядав та піклувався за мачухою, з того часу їхні стосунки стали ще більш родинними і вони разом жили до моменту її смерті однією сім`єю.

Позивач посилався на те, що і він після смерті мачухи ОСОБА_4 проживав разом із братом за адресою: АДРЕСА_1 , так як його брат ОСОБА_2 останнім часом хворів і за ним необхідно було здійснювати догляд, що підтверджується актом депутата Калинівської селищної ради Броварського району Київської області Ситюк Ігорем Васильовичем від 20 жовтня 2020 року.

Позивач стверджував, що постійно піклувався про нього, доглядав, лікував, вів господарство.

21 жовтня 2020 року позивач звернувся до приватного нотаріусу Броварського районного нотаріального округу Київської області Савери Максима Васильовича із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . При поданні заяви про прийняття спадщини, нотаріус листом вказав на те, що позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк щодо прийняття спадщини після смерті брата, а також не був зареєстрований разом із спадкодавцем за однією адресою і тому необхідно звернутися до суду із відповідним позовом.

29 жовтня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 17 листопада 2020 року.

22 січня 2020 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.

02 листопада 2020 року до суду надійшла заява від сільського голови Калинівської селищної ради Броварського району Київської області про те, що відповідач у зв`язку із зайнятістю, просить розглянути вищезазначену справу без участі представника.Не заперечує щодо встановлення факту постійного поживання ОСОБА_1 зі своїм братом, спадкодавцем, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , по день смерті спадкодавця ІНФОРМАЦІЯ_1 та визнання за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) права власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 93,3 м2, житловою площею 49,6 м з наступними надвірними будівлями і спорудами: сарай Б, прибудова б, погріб В, вбиральня Г, колонка №1, хвіртка № 2, ворота № 3, огорожа № 4 в порядку спадкування за заповітом після смерті свого брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 і успадкував 1/2 частку цього будинку після смерті свого батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та 1/2 частку після смерті мачухи ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Представник відповідача зазначив, у листі про те, що позивач фактично вступив в управління і володіння вищевказаним спадковим майном, користується даним будинком та надвірними будівлями, сплачує необхідні платежі.

В судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги, пояснення надала аналогічні змісту позовної заяви. Просила позов задовольнити.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_6 та ОСОБА_7 пояснили, що дійсно після смерті ОСОБА_4 , з 2008 року ОСОБА_1 постійно опікувався своїм братом, допомагав по господарству, вони разом засаджували город, свідки достовірно знають, що ОСОБА_1 завжди оплачував комунальні платежі за будинок, так як ОСОБА_2 трохи зловживав алкоголем і в нього не вистачало тоді коштів. А з липня 2010 року ОСОБА_1 проживав у брата ОСОБА_2 , так як останній почав хворіти, не міг себе належно обслуговувати. У 2016 році взагалі стан ОСОБА_2 погіршився і останній вже на вулицю із будинку не виходив.

Суд, вислухавши представника позивача, свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , дослідивши письмові докази у справі, встановив відповідні факти та виниклі правовідносини, дійшов висновку про задоволення позову виходячи із наступного.

Відповідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 76 ЦПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів: 3) показаннями свідків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 28 травня 2020 року, виданим Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального Міністерства (м. Київ).

ОСОБА_2 є рідним братом позивачу ОСОБА_1 .

Батько позивача та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 видано Красилівською сільською радою Броварського району Київської області 14 травня 2002 року.

ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Як вбачається із Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) щодо майна ОСОБА_4 та ОСОБА_3 зазначено - підготовка до видачі свідоцтва про право на спадщину.

ОСОБА_3 на момент смерті належав житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 93,3 м2, житловою площею 49,6 м2 з наступними надвірними будівлями і спорудами: сарай Б, прибудова б. погріб В, вбиральня Г, колонка №1, хвіртка №2, ворота № 3, огорожа № 4, що підтверджується довідкою № 1299 від 21 жовтня 2020 року виданої Красилівською сільською радою Броварського району Київської області та технічним паспортом на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами за вищевказаною адресою.

Згідно записам у погосподарській книзі № 7 за 2001-2005 роки у вказаному житловому будинку проживали та були зареєстровані: ОСОБА_3 - голова сім"ї, ОСОБА_4 - його дружина, ОСОБА_2 - син.

На день смерті померлого у будинку проживали ОСОБА_4 - дружина померлого та син ОСОБА_2 , що підтверджується довідкою за № 1300 від 21 жовтня 2020 року виданої Красилівською сільською радою Броварського району Київської області.

ОСОБА_2 прийняв спадщину після смерті своєї мачухи так як вони були зареєстровані разом за однією адресою, вели спільно господарство і понад п`ять років проживали як сім`я, та у визначений законом строк ОСОБА_2 не відмовився від прийняття спадщини. Розмір частки яку ОСОБА_2 успадкував становить ціла частка, тобто Ѕ частка у вищезазначеному будинку, яку ОСОБА_4 успадкувала післясмерті свого чоловіка ОСОБА_3 , перейшла до ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 та ОСОБА_4 проживати однією сім`єю. Він доглядав та піклувався за мачухою, з того часу їхні стосунки стали ще більш родинними і вони разом жили до моменту її смерті однією сім`єю.

Згідно виписки з погосподарської книги № 8 за 2016-2020 роки ОСОБА_2 був зареєстрований та проживав у будинку по АДРЕСА_1 .

05 лютого 2016 року рішенням № 48 VI cесії VII скликання Красилівської сільської ради Броварського району Київської області "Про перейменування вулиць на території села Красилівка Броварського району Київської області" АДРЕСА_2 в с.Красилівка перейменована на АДРЕСА_1.

Частиною 2 ст. 3 СК України передбачено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Відповідно до законодавства, сім`я може бути створена на підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства можна зробити висновок, що людина має право на вибір форми організації свого сімейного життя.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року № 7 при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті З СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Відповідно до ст.ст. 3,4 Сімейного кодексу України сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, як немайнові так і майнові. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 встановлено, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.

Європейський суд з прав людини, надаючи власне визначення терміну "сімейне життя", вказує на те, що сімейне життя може існувати там, де між особами не існує жодних юридичних зав`язків. Так, у справі "Ельсхольц проти Німеччини" суд визначив, що "поняття сім`ї (за статтею 8 ЄКПЛ) не обмежується стосунками на основі шлюбу і може охоплювати інші "сімейні" зв`язки, коли сторони проживають разом поза шлюбом".

Згідно із ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Посилання позивача про те, що і він після смерті мачухи ОСОБА_4 проживав разом із братом за адресою: АДРЕСА_1 , так як він останнім часом хворів і за ним необхідно було здійснювати догляд, знайшли своє підтвердження письмовими доказами у справі, а саме актом депутата Калинівської селищної ради Броварського району Київської області Ситюк Ігорем Васильовичем від 20 жовтня 2020 року, а також свідченнями у судовому засіданні свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України позивач має право на спадкування за законом як особа, яка проживала зі спадкодавцем.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, і на час відкриття спадщини проживав постійно із спадкодавцем, але не був зареєстрований разом з ним, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

За змістом положень ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

За змістом ч. 1ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

У ч. 2 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Таким чином, суд враховує, що під час розгляду справи наведені у позові обставини були доведені належними та достовірними доказами, що відповідач визнає позов і це не суперечить закону та зібраним у справі доказам, а тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 76 - 80, 259, 263, 265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 із своїм братом, спадкодавцем ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , однією сім`єю у період з липня 2010 року по день смерті спадкодавця ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто не менше п`яти років до часу відкриття спадщини.

Визнати за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 93,3 м2, житловою площею 49.6 м2 з наступними надвірними будівлями і спорудами: сарай Б, прибудова б, погріб В, вбиральня Г, колонка № 1, хвіртка № 2, ворота № 3, огорожа № 4 в порядку спадкування за заповітом після смерті свого брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на Ѕ частку цього будинку після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та 1/2 частку після смерті мачухи ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Радзівіл А.Г.