провадження №: 2/752/1197/21
У Х В А Л А

11.03.2021 року Голосіївський районний суд м. Києва

у складі:

головуючого по справі судді - Мазура Ю.Ю.

за участю секретаря - Воробйова І.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Мазура Ю.Ю., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Каплуна Юрія Вікторовича про скасування рішення про державну реєстрацію права власності, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Каплуна Юрія Вікторовича про скасування рішення про державну реєстрацію права власності

09.03.2021, на електронну адресу суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , про відвід головуючому судді Мазуру Ю.Ю.

В обґрунтування заяви, заявник зазначає, що засідання, яке було призначено на 23.02.2021 не відбулось, обставини, викладені в ухвалі Голосіївського районного суду м. Києва від 23.02.2021 року не відповідають дійсності, а фіксування судового процесу технічними аудіо та відеозасобами не здійснювалось, що викликає сумніви в неупередженості судді, а також побоювання щодо винесення незаконного рішення на користь відповідачів.

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , в судове засідання не з?явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, на електронну адресу суду надіслав клопотання про відкладення судового засідання.

Відповідач ОСОБА_3 , в судове засідання не з?явилась, про дату, час та місце судового розгляду повідомлена належним чином, на електронну адресу суду надіслала клопотання про відкладення судового засідання.

Представник відповідача державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Каплуна Ю.В. - ОСОБА_5 , в судове засідання не з?явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, на електронну адресу суду надіслав клопотання про відкладення судового засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що вказана заява про відвід є необґрунтованою, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Частиною 3 статті 40 ЦПК України, визначено, що якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Як вбачається з поданої заяви, остання надійшла на адресу суду 09.03.2021, тобто пізніше, ніж за три робочі дні до наступного засідання.

Зважаючи на вищевикладене, а також вимоги ч. 3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішується безпосередньо судом, що розглядає справу.

Що стосується обґрунтованості заяви про відвід, то слід зазначити, що наведені заявником підстави для відводу судді не знайшли свого підтвердження та не відповідають дійсності, оскільки викладені в заяві про відвід доводи представника позивача щодо упередженості головуючого судді Мазура Ю.Ю. є необґрунтованими, так як об`єктивними даними не підтверджуються і по суті ґрунтуються на незгоді позивача з процесуальними діями суду.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Виходячи із положень ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод і практики Європейського суду з прав людини, які є частиною національного законодавства і джерелом права, що підлягають застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини", суд має завжди бути "встановленим законом".

Суд, який розглядає справу, має бути "безстороннім" і "незалежним" за ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і засад цивільного судочинства.

Розглядаючи питання безсторонності з двох точок зору, Європейський Суд з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначив, що по-перше, йдеться про суб`єктивний підхід, для того щоб спробувати визначити переконання та особисту поведінку конкретного судді у конкретній обстановці. Зокрема, суд не повинен суб`єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання; особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне. По-друге, слід застосувати об`єктивний підхід, метою якого є пересвідчитися, чи надає суд необхідні гарантії, щоб зняти з цього приводу можливість будь-якого правомірного сумніву; крім того, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою (справи "Пуллар проти Сполученого Королівства" і "Томанн проти Швейцарії", а також "Екедемі Трейдинг ЛТД та інші проти Греції" і "Дактарас проти Литви").

Таким чином зазначені обставини не містять посилання на дії, вчинені суддею, що можуть свідчити про його необ`єктивність або упередженість при розгляді даної справи, не підпадають під критерії визначені у статтях 36, 37 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, вимоги діючого законодавства, встановлені при розгляді заяви обставини, письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про безпідставність та необґрунтованість поданої заяви, а тому в її задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 36, 37, 40 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Мазура Ю.Ю., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Каплуна Юрія Вікторовича про скасування рішення про державну реєстрацію права власності - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.Ю. Мазур