30.12.2021 Суддя Шевченко С. В..
Справа № 644/7587/20
Провадження № 2/644/623/21
У Х В А Л А

30 грудня 2021 року м.Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Шевченко С.В., розглянув позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користуватися житлом,

у с т а н о в и в :

05.10.2020 року позивач звернувся до Орджонікідзевського районного суду м.Харкова з позовом в якому просив визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 та 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 03.11.2020 року позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху, оскільки позов не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи ( вимога п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України) та підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову з тим самим предметом та з тих самих підстав ( вимога п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України). Крім того, в порушення п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем не зазначено щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Позивачеві наданий строк для усунення недоліків позову.

Після постановлення ухвали суду про залишення позову без руху, її належним чином завірена копія, була направлена на адресу позивача вказану ним в позові зі зворотним повідомленням, але конверт з ухвалою повернувся на адресу суду з відміткою працівника пошти про про закінчення терміну зберігання. В подальшому позивачеві копія ухвали суду направлялася чотири рази, але конверти з цією ухвалою повернулися на адресу суду з відміткою працівника пошти про про закінчення терміну зберігання. В матеріалах справи знаходяться чотири конверти, які підтверджують, що позивачеві була направлена кореспонденція, а саме ухвала суду про залишення позову без руху, яка не була ним отримана та повернулася на адресу суду. Станом на 30.12.2021 року недоліки позову ОСОБА_1 зазначені в ухвалі про залишення позову без руху від 03.11.2020 року не усунені.

Пунктами 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобовязані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обовязки, визначені законом або судом.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобовязаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які повязані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обовязком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany)).

Суд зауважує, що саме по собі звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення у разі не усунення недоліків.

Суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з вказаного порядку.

При визначенні строку, необхідного позивачу для усунення недоліків поданої ним позовної заяви, судом були враховані і строки пересилання рекомендованої письмової кореспонденції у випадку направлення позивачем відповідних документів на виконання ухвали суду засобами поштового звязку на адресу суду. Крім того, позивач мав можливість подати документи на усунення недоліків позову особисто через канцелярію суду.

Також суд звертає увагу, що ухвала суду після постановлення того ж дня була направлена до Єдиного державного реєстру судових рішень та знаходится у відкритому доступі для громадян в тому числі і для позивача. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України; користувачам надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування електронних копій судових рішень або їх частин відповідно до режиму доступу до судових рішень, внесених до Реєстру.

Про наявність обєктивних причин (обставин), що унеможливили виконання ухвали суду від 03.11.2020 року, позивач суду не повідомив.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (прецедентні рішення у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.98 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року), право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Здійснивши аналіз норм законодавства, суд вважає, що особа, яка подала позовну заяву наділена низкою не лише процесуальних прав але і обовязків. Зокрема, в разі подання особою позовної заяви оформленої з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України, або без сплати судового збору за подання такої позовної заяви суддя зобовязаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У звязку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

З урахуванням викладеного та приймаючи до уваги, що суд, належним чином повідомляв позивача про його обовязок усунути недоліки позовної заяви, однак він цим правом не скористався та не виконав своїх обовязки, як учасник процесу, відтак його право на звернення до суду за захистом не можна вважати порушеним.

Даний висновок суду відповідає правовим позиціям, викладеним в постановах Верховного Суду від 12.09.2018 року у справі N 705/3875/17 та від 22.05.2019 року у справі N 705/5060/18.

За змістом ст.3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пунктом 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення у справі «Жоффер де ля Прадель проти Франції»).

За частиною третьою статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відтак, враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що недоліки позову ОСОБА_1 не усунені, суд доходить висновку про необхідність повернути його позивачеві,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користуватися житлом, повернути позивачеві, розяснивши, що її повернення не перешкоджає повторному зверненню з позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для його повернення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала складена 30.12.2021 року.

Суддя: С.В. Шевченко