Справа № 611/692/21
Провадження № 2/611/200/21
У Х В А Л А

про закриття підготовчого провадження та призначення справи

до судового розгляду по суті

24 грудня 2021 року Барвінківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Коптєва Ю.А.,

секретаря Ведмідь І.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Барвінкове в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Верховної Ради України, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди,

в с т а н о в и в:

В провадженні Барвінківського районного суду Харківської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Верховної Ради України, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди.

Ухвалою судді Барвінківського районного суду Харківської області від 22 жовтня 2021 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження.

15 листопада 2021 року від представника відповідача Державної казначейської служби України надійшла заява про заміну відповідача - Державна казначейська служба України, на належного відповідача Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, або його залучення в якості третьої особи.

19 листопада 2021 року представник Верховної Ради України надала відзив на позовну заяву із запереченнями щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову. Крім того, заявила клопотання про закриття провадження у справі на підставі п.п.1 п.2 ч.1 ст. 255 ЦПК України.

В судове засідання позивач не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі.

Представники відповідачів Верховної Ради України та Державної казначейської служби України до суду також не з`явилися. Представник Державної казначейської служби України заявила клопотання про проведення судового засідання без її участі.

Дослідивши заявлені представниками відповідачів клопотання та матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року в справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено висновок, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, у зв`язку з чим, суд відмовляє представнику відповідача в задоволенні клопотання про заміну Державної казначейської служби України, на належного відповідача Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області.

Щодо клопотання представника Державної казначейської служби України про залучення до участі у справі Головного управління Пенсійного фонду України, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 53 ЦПК України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Частинами 4,5 цієї ж статті визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ч. 3 ст. 53 ЦПК України).

Окрім цього, ч. 1 ст. 54 ЦПК України передбачено обов`язок сторони подати до суду заяву про залучення до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у випадку якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред`явити вимоги до сторони. До такої заяви повинні бути додані докази про направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява.

З системного аналізу вказаних норм права вбачається, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору можуть вступити у справу: з власної ініціативи, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін у справі; за заявою учасників справи, якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред`явити вимоги до сторони у справі; з ініціативи суду, якщо при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду, суд встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі.

Заява представника відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області не містить жодного обґрунтування, яким чином судове рішення у вказаній справі може вплинути на права або обов`язки щодо однієї зі сторін у вказаній цивільній справі. Судом, при вирішенні питання про відкриття провадження у справі, таких обставин також не встановлено.

Щодо клопотання представника Верховної Ради України про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 225 ЦПК України, суд зазначає наступне.

Згідно п.1 ч.1 ст.225 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч.1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Представник відповідача в обґрунтування клопотання про закриття провадження зазначила, що даний спір, відповідно до ст.19 КАС України, підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення. Зокрема, юрисдикція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів або правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Пунктом 7 ч.1 ст. 4 цього Кодексу визначено, що вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень

З аналізу наведених процесуальних норм вбачається, що до адміністративної юрисдикції відноситься справа, яка виникає зі спору в публічно-правових відносинах, що стосується цих відносин, коли один з його учасників - суб`єкт владних повноважень здійснює владні управлінські функції, в цьому процесі або за його результатами владно впливає на фізичну чи юридичну особу та порушує їх права, свободи чи інтереси в межах публічно-правових відносин.

Натомість визначальні ознаки приватноправових відносин - це юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового особистого інтересу суб`єкта. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням приватного права (як правило, майнового) певного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права призвели владні управлінські дії суб`єкта владних повноважень.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що спір між сторонами виник з приводу відшкодування шкоди, якої зазнав позивач внаслідок дії ч. 3 ст. 54 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" від 28 лютого 1991 року № 796-XII в редакції Закону України "Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України" від 28 грудня 2014 року № 76-VIII, а тому, враховуючи суть спірних правовідносин та суб`єктний склад сторін у справі, суд приходить до висновку, що вирішення зазначеного спору не належить до юрисдикції адміністративних судів - даний спір у цій справі не пов`язаний із захистом прав, свобод чи інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, а стосується захисту її приватного інтересу.

Аналогічний висновок щодо застосування норм процесуального права викладений у постанові Верховного Суду України від 14 березня 2018 року (справа № 619/2019/17), постанові Великої Палати Верховного суду України від 03 липня 2019 року (справа № 676/1557/16-ц).

Крім того, суд звертає увагу і на положення ч.5 ст. 21 КАС України, відповідно до якої вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Враховуючи викладене, суд відмовляє у задоволенні клопотання представника Верховної Ради України про закриття провадження у справі.

З`ясувавши позиції сторін, провівши підготовчі дії для підготовки розгляду справи до судового розгляду, суд прийшов до висновку про те, що необхідно закрити підготовче провадження в справі.

Положеннями ст.189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Інших клопотань від учасників справи не надійшло.

До судового розгляду спір між сторонами не врегульований.

Беручи до уваги, що по справі проведені необхідні підготовчі дії, передбачені ст. ст.189,197 ЦПК України , суд вважає необхідним призначити справу до розгляду по суті.

Керуючись ст. 189, 196,198, 200 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника Державної казначейської служби України про заміну відповідача, відмовити.

У задоволенні клопотання представника Державної казначейської служби України про залучення до участі у справі третьої особи, - відмовити.

У задоволенні клопотання представника Верховної Ради України про закриття провадження у справі, - відмовити.

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Верховної Ради України, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Верховної Ради України, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди призначити до судового розгляду по суті на 14 годину 00 хвилин 13 січня 2021 року.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.А. Коптєв