Справа № 355/1494/20
Провадження № 2/355/335/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
Баришівський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Червонописького В.С.,
секретаря судового засідання Котенко Л.О.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
На виконання вимог п. п. 2, 3 ч.3 ст. 265 Цивільного процесуального кодексу України суд зазначає заяви та клопотання, що подавались під час судового розгляду справи, інші процесуальні дії у справі.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти винесення заочного рішення судом.
Відповідач ОСОБА_1 про слухання справи повідомлялася належним чином, на адресу відповідача направлялися копії повної заяви з додатками, копія ухвали про відкриття провадження, судова повістка. Поштову кореспонденцію відповідач отримувала, 09.10.2021 07.11.2021, що підтверджується поштовим повідомленнями про вручення поштового відправлення.
Суд вважає, що відповідач належним чином повідомлена про дату та час судового розгляду справи, отже суд, з урахуванням положень ч. 4 ст. 280 ЦПК України, за згодою позивача розглядає справу в заочному порядку.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини:
За приписами ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи виникає спір.
Доказування у цивільній справі, як і судове рішення, не може ґрунтуватися на припущеннях.
Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, повно, всебічно та безпосередньо з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що 04.01.2018 відповідач ОСОБА_1 підписала заяву-договір № 2018/І_С/054-000005 про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування.
Відповідно до анкети-заяви банк відкрив відповідачу картковий рахунок на умовах Тарифного плану «Універсальна картка «Домовичок», визначивши максимальну суму ліміту дозволеного овердрафту - 300 000 гривень, строк дії ліміту дозволеного овердрафту - 12 місяців з дати підписання цього Договору, із базовою процентною ставкою 36,00%, пільгова процентна ставка - 0,0001% (застосовується у разі наявності пільгового періоду), із процентною ставкою на прострочену заборгованість (річних) 48,00%.
Крім того, позивачем також до позовної заяви долучено витяг з протоколу № 080818 засідання Комітету з питань управління активами та пасивами АБ «УКРГАЗБАНК» від 08.08.2018, згідно з яким змінено процентну ставку за продуктом роздрібного овердрафтного кредитування «Універсальна картка «Домовичок».
Відповідно до частин 1, 2 статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Частиною 2 статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Згідно із частиною 1 статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Згідно з частиною 2 статті 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
З наданої позивачем виписки з особового рахунку ОСОБА_1 вбачається, що за період з 04.01.2018 по 15.06.2020 відповідач отримувала кредитні кошти від позивача, а також частково проводила повернення зазначених коштів, що вказує на наявність між сторонами кредитних правовідносин.
Факт укладення кредитного договору та здійснення платежів по рахунку відповідача підтверджується також підписаною 04.01.2018 заявою-договором, розрахунком заборгованості за договором № 2018/І_С/054-000005 від 04.01.2018 на відкриття карткового рахунку та обслуговування банківської платіжної картки АБ «УКРГАЗБАНК» станом на 15.06.2020, що знаходяться в матеріалах справи.
Щодо вимоги позивача про стягнення заборгованості за поточними і простроченими відсотками в розмірі 1751 грн. 87 коп. слід відзначити наступне.
За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.
Відповідно до частини 1 статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просить також стягнути заборгованість за відсотками (поточну та прострочену).
Обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, позивач послався на підписану ОСОБА_1 , заяву-договір № 2018/І_С/054-000005 від 04.01.2018 на приєднання до правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за якими здійснюються з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками Публічним акціонерним товариством Акціонерним банком «Укргазбанк» від 04.01.2018, згідно якої банк відкрив відповідачу картковий рахунок, визначивши максимальну суму ліміту дозволеного овердрафту - 300 000 гривень, строк дії ліміту дозволеного овердрафту - 12 місяців з дати підписання цього Договору, із базовою процентною ставкою 36,00%, пільгова процентна ставка - 0,0001% (застосовується у разі наявності пільгового періоду), із процентною ставкою на прострочену заборгованість (річних) 48,00%.
Разом з тим, з долученого позивачем витягу з протоколу № 080818 засідання Комітету з питань управління активами та пасивами АБ «УКРГАЗБАНК» від 08.08.2018 року слідує, що процентна ставка за продуктом роздрібного овердрафтного кредитування «Універсальна картка «Домовичок» змінена наступним чином, - стандартна ставка по кредиту: 36%- для клієнтів ЗКП/пенсіонерів з пільговим періодом 30 днів, 42% - для інших клієнтів банку з пільговим періодом 30 днів.
Частиною 3 статті 1056-1 ЦК України визначено, що фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено банком в односторонньому порядку. Умова договору щодо права банку змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною.
Відповідно до частини 4 статті 1056-1 ЦК України у разі застосування змінюваної процентної ставки кредитор самостійно, з визначеною у кредитному договорі періодичністю, має право збільшувати та зобов`язаний зменшувати процентну ставку відповідно до умов і в порядку, встановлених кредитним договором. Кредитодавець зобов`язаний письмово повідомити позичальника, поручителя та інших зобов`язаних за договором осіб про зміну процентної ставки не пізніш як за 15 календарних днів до дати, з якої застосовуватиметься нова ставка. У кредитному договорі встановлюється порядок розрахунку змінюваної процентної ставки із застосуванням погодженого сторонами індексу. Порядок розрахунку змінюваної процентної ставки повинен дозволяти точно визначити розмір процентної ставки за кредитом на будь-який момент часу протягом строку дії кредитного договору. Кредитор не має права змінювати встановлений кредитним договором порядок розрахунку змінюваної процентної ставки без згоди позичальника.
У разі підвищення банком процентної ставки з`ясуванню підлягають визначена договором процедура підвищення процентної ставки (повідомлення позичальника чи підписання додаткової угоди тощо); дії позичальника щодо прийняття пропозиції кредитора тощо.
З огляду на вище наведене, боржник вважається належно повідомленим про збільшення розміру процентної ставки за користування кредитом в односторонньому порядку в тому разі, якщо банк не лише відправив на адресу такого боржника листа про зміну умов кредитного договору, а й довів факт його вручення адресатові під розписку (правовий висновок, наведений у постанові Верховного Суду України від 11 жовтня 2017 року у справі №347/1910/15-ц).
З розрахунку заборгованості ОСОБА_1 станом на 15.06.2020 слідує, що поточну заборгованість за процентами за період з 04.02.2018 по 31.03.2018 банком розраховано за процентною ставкою (36%), обумовленою сторонами у заяві-договору №2018/І_С/054-000005; за період з 01.04.2018 по 02.12.2018 за процентною ставкою 30%, за період з 03.12.2018 по 03.01.2019 за процентною ставкою 36 %, а з 04.01.2019 по 15.06.2020 - за підвищеною ставкою 42% .
Доказів на підтвердження повідомлення позичальника у встановленому законом та договором порядку про зміну процентної ставки, позивач не надав, а тому у стягненні поточної заборгованості за процентами, яка розрахована банком за підвищеною процентною ставкою, слід відмовити.
Разом з тим, розмір заборгованості по відсотках (поточної) за відсотковою ставкою 48% суд не має можливості розрахувати, так як, надавши розрахунок заборгованості, позивач не додав жодних роз`яснень та доказів щодо принципу складення такого розрахунку.
Щодо заборгованості за процентами (простроченої) у розмірі 1453,87 грн., суд відзначає, що така заборгованість розрахована позивачем за процентною ставкою 48,00%, яка обумовлена сторонами у заяві-анкеті та відповідає умовам договору.
Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Разом з тим, у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з ч. 2 ст. 1050 ЦК України право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється.
До такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12.
З огляду на наведене, у стягненні простроченої заборгованості за процентами, що нараховані після пред`явлення банком до ОСОБА_1 вимоги про дострокове повернення кредиту, слід відмовити.
Разом з тим, розрахувати суму заборгованості по відсотках станом на 31.03.2020, коли у банка припинилося право нараховувати відсотки в зв`язку з пред`явленням вимоги про дострокове повернення кредиту, не вбачається за можливе, оскільки роз`яснень та доказів щодо принципу складення наданих суду розрахунків справа не містить.
Частиною 1 статті 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. 4, 12, 81, 89, 141, 265, 268 ЦПК України, на підставі ст. 526, 610, 611, 1049, 1054 ЦК України, суд,-
Позов Публічного акціонерного товариства «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
- 8441(вісім тисяч чотириста сорок одна гривні), 61 коп;
- 1580 (одна тисяча п`ятсот вісімдесят гривні), 19 коп..
В решті позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Баришівський районний суд Київської області шляхом подачі в тридцяти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Суддя В.Червонописький