"25" лютого 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді - Чех Н.А.
за участі секретаря судового засідання - Кузьменко А.М.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом визнання такими, що втратили право користування житловим приміщенням,
Позивачка звернулась до суду із позовною заявою про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом визнання такими, що втратили право користування житловим приміщенням посилаючись на те, що ОСОБА_2 належала квартира АДРЕСА_1 . Згідно Договору дарування від 27.02.2020 року він подарував квартиру їй (позивачу). На момент укладення договору, в квартирі були зареєстровані ОСОБА_2 та його колишня дружина - ОСОБА_3 . За умовами Договору дарування ОСОБА_2 зобов`язався знятись з реєстрації у вказаній квартирі до 27.03.2020 року. Однак, умови договору не виконав, з обліку не знявся, в спірній квартирі не проживає, його особисті речі відсутні. Де мешкає ОСОБА_2 їй (позивачу) невідомо. ОСОБА_3 в квартирі не проживає з 2005 року, її особисті речі відсутні, де вона мешкає невідомо. З часу укладення договору відповідачі квартирою не цікавились. Реєстрація відповідачів в спірній кватирі порушує її права як власника.
До суду позивач не з`явилась, представник позивача подав заяву про розгляд справи без його присутності, позов підтримав, просив його задовольнити. У разі неявки відповідача до суду не заперечував щодо заочного порядку розгляду справи.
До суду відповідачі не з`явились, про день, час та місце слухання справи сповіщались згідно цивільного процесуального права, заяв про розгляд справи за їх відсутності, відзив на позов, до суду не подавали. Враховуючи відсутність відповідачів, відсутність заяв про розгляд справи у їх відсутність, чи відкладення розгляду справи з поважних причин, відзиву на позов, суд вважає за можливе прийняти рішення по суті спору без присутності відповідачів, по доказам наданим до матеріалів справи.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Даний позов зареєстровано в Дніпровському районному суді м. Києва 30.10.2020 року.
02.11.2020 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями.
05.11.2020 року здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» щодо відомостей про реєстрацію місця проживання та інші персональні дані відповідачів.
09.11.2020 року надійшла відповідь з Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА».
Згідно ухвали суду від 13.11.2020 року у даній справі відкрито провадження в загальному позовному провадженні.
Ухвалою від 26.01.2021 року підготовче провадження закрито, справа призначена до судового розгляду.
По даній справі відповідачі неодноразово викликались до суду за повідомленою позивачем адресою, однак жодного разу не з`явились.
В суді встановлено, що 27.02.2020 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено Договір дарування квартири, згідно якого дарувальник передав безоплатно у власність, а обдарована прийняла квартиру АДРЕСА_1 .
Встановлено, що в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровано дві особи - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
З Акту від 07.08.2019 року слідує, що ОСОБА_3 в спірній квартирі не проживає з 2005 року.
Відповідно до ч. 2 ст. 386 Цивільного кодексу України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
По даній справі встановлено, що відповідачі в спірній квартирі не проживають. Відсутні і будь-які дані щодо не проживання відповідачів в спірній квартирі з поважних причин чи щодо чинення перешкод в їх проживанні. Будь-яких доказів на спростування доводів позивачів, відповідачі до суду не надали.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідачі до суду не з`явились, та не скористались процесуальним правом висловити свої заперечення на позов та надати докази.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 15, 76-78, 81, 137, 141, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом визнання такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Усунути перешкоди у користуванні правом власності ОСОБА_1 шляхом визнання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Дата складання повного судового рішення - 25.02.2021 року.
Суддя: