Справа № 278/449/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2021 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Дубовік О. М., за участю секретаря судового засідання Безпалько В. В., розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Троянівська сільська рада Житомирського району Житомирської області, приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна, ОСОБА_3 , -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовною заявою, в якій зазначила, що вона та відповідач ОСОБА_2 є спадкоємицями після смерті свого батька ОСОБА_4 . Після його смерті звернулася до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину, яка повідомила її про наявність заповіту, посвідченого 26 січня 2017 року Троянівською сільською радою Житомирського району Житомирської області, яким померлий заповів своє майн, у тому числі, і сестрі - ОСОБА_2 . Однак, як зазначає позивачка, її батько заповіту на ім`я ОСОБА_2 не складав.

У зв`язку з наведеним, позивачка просить суд визнати недійсним заповіт, посвідчений 26 січня 2017 року Троянівською сільською радою Житомирського району Житомирської області, складений від імені ОСОБА_4 на випадок смерті стосовно розпорядження земельною ділянкою (паєм), яка розташована на території Троянівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, згідно з державним актом серії ЯА № 132938 від 09 березня 2005 року.

У засідання з`явились позивач та її представник і відповідач.

Інши учасники належним чином повідомлялись про час та розгляд справи, однак явку у судове засідання не забезпечили.

Приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна подала заяву про проведення розгляду справи за її відсутності (т. 1 а.с. 18).

Троянівська сільська рада Житомирського району Житомирської області подала заяву про проведення засідання за відсутності його представника, позов не визнає (т. 1 а.с. 48).

ОСОБА_2 подала заяву про проведення розгляду справи за її відсутності, позов визнає (т. 1 а.с. 168-169).

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Позивачка є дочкою ОСОБА_4 (т. 1 а.с. 6, 9).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер (т. 1 а.с. 5).

За життя ОСОБА_4 мав право власності на земельну ділянку (пай), яка розташована на території Троянівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, що підтверджується державним актом серії ЯА № 132938 від 09 березня 2005 року (а.с. 10).

У спадковій справі до майна померлого ОСОБА_4 № 79/2017 (т. 1 а.с. 59-79) міститься заповіт, посвідчений 26 січня 2017 року Троянівською сільською радою Житомирського району Житомирської області, складений від імені ОСОБА_4 на випадок смерті стосовно розпорядження про те, що він заповідає земельну ділянку (пай), яка розташована на території Троянівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, згідно з державним актом серії ЯА № 132938 від 09 березня 2005 року, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (т. 1 а.с. 78).

У процесі розгляду справи суд призначив почеркознавчу експертизу, проведення якої доручив Житомирському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, на вирішення якої поставив таке питання: "Чи виконано рукописний підпис ОСОБА_4 в графі "підпис" у заповіті, посвідченому Троянівською сільською радою Житомирського району Житомирської області, складеному від імені ОСОБА_4 на випадок його смерті стосовно розпорядження земельною ділянкою (паєм), яка розташована на території Троянівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, згідно з державним актом серії ЯА № 132938 від 09 березня 2005 року, чи іншою особою?"

За результатами проведеної експертизи судовий експерт Демічева М. надала висновок від 29 грудня 2020 року № 6/3-386, в якому зазначено, що вирішити поставлене питання не виявляється можливим, оскільки у досліджувальному підписі та наданих зразках рукописів ОСОБА_4 не відобразився комплекс ознак, необхідний для будь-якого визначеного висновку (т. 2 а.с. 17-22).

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ст. 1233 ЦК України).

Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається (ч. 2 ст. 1234 ЦК України).

Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин (ч. 1 ст. 1235 ЦК України).

Заповіт складається у письмовій формі, із зазначенням місця та часу його складення (ч. 1 ст. 1247 ЦК України).

Частиною 2 ст. 1247 ЦК України встановлено, що заповіт має бути особисто підписаний заповідачем. Якщо особа не може особисто підписати заповіт, він підписується відповідно до частини четвертої статті 207 цього Кодексу.

За позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі (ч. 2 ст. 1257 ЦК України).

Допитана в якості свідка позивач ОСОБА_1 повідомила, що перебувала з батьком у добрих стосунках та часто з ним спілкувалася. Однак, як повідомила свідок, у ОСОБА_4 були недобрі стосунки із ОСОБА_3 (сином дружини померлого), тому він не міг заповісти йому своє майно. Також вказала, що під час останньої зустрічі з батьком за день до його смерті він просив її порівну поділити успадковане майно із сестрою - ОСОБА_2 .

Допитана в якості свідка відповідач ОСОБА_2 (дочка ОСОБА_4 ) повідомила, що у ОСОБА_4 були недобрі стосунки із ОСОБА_3 , та що її батько завжди казав про те, що заповість земельну ділянку їй із сестрою - ОСОБА_1 . Свідок також вказала, що батько ні їй, ні ОСОБА_3 не повідомляв про заповіт.

Свідок ОСОБА_5 повідомила, що є племінницею ОСОБА_4 , та що у нього були погані стосунки із ОСОБА_3 , тому він не міг скласти заповіт на його ім`я.

Свідок ОСОБА_6 повідомила, що є онукою ОСОБА_4 , та що її дід був у неприязних стосунках із ОСОБА_3 . Також остання вказала, що ОСОБА_4 завжди бажав, щоб майно було успадковано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Свідок ОСОБА_7 повідомила, що ОСОБА_4 був чоловіком її сестри, та що вона відвідувала його 19 січня 2017 року, однак він був дуже хворим. Свідок зазначила, що ОСОБА_4 не міг скласти заповіт на ім`я ОСОБА_3 у зв`язку з поганими стосунками з ним.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

В силу вимог ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у справі, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що позов підлягає задоволенню, оскільки позивачем за змістом заявленого позову доведено та відповідачем в силу принципу змагальності сторін не спростовано обґрунтованості позовних вимог, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог.

Судом беруться до уваги покази сідків та умовиводи експерта, викладені в розділі "Дослідження" висновку експерта від 29.12.2020 р. №6/3-386 (а.с. звор. стор. а. с. 22), а саме: "Визначити стійкість встановлених розбіжних ознак неможливо через недостатню кількість порівняльного матеріалу, який, незважаючи на заявлене клопотання, не було надано та широкий діапазон варіаційності наданих зразків підпису. Встановлені ж збіжні ознаки нечисленні, інформативна їх значущість невелика, тому сукупність їх не достатня навіть для ймовірного висновку про наявність тотожності".

Судом також враховується той факт, що особа, підпис якої був предметом дослідження експерта - ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що унеможливило як надання вільних зразків підписів останного, так і зразків підписів зроблених за життя на інших документах, крім долучених до справи, де зразки його підпису достовірно виконані останнім; а позивачем надано та витребувано судом всі документи, де містився підпис померлого зроблений за життя, де зразки його підпису достовірно виконані особою - підписантом.

На підставі зібраних даних, встановлених показаннями свідків, суд дійшов висновку про доведеність відсутності волевиявлення ОСОБА_4 на складання оспорюваного заповіту, у зв`язку з чим, для захисту спадкових прав позивачки, суд вважає за потрібне задовольнити позовну заяву та визнати недійсним заповіт, посвідчений 26 січня 2017 року Троянівською сільською радою Житомирського району Житомирської області, складений від імені ОСОБА_4 .

Також суд вважає за потрібне на підставі ст. 141 ЦПК України стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 840,80 грн судового збору та 2250,24 грн витрат на проведення експертизи.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-83, 89, 141 ЦПК України, ст.ст. 16, 1257 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Задовольнити позовну заяву.

Визнати недійсним заповіт, посвідчений 26 січня 2017 року Троянівською сільською радою Житомирського району Житомирської області, складений від імені ОСОБА_4 на випадок смерті стосовно розпорядження земельною ділянкою (паєм), яка розташована на території Троянівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, згідно з державним актом серії ЯА № 132938 від 09 березня 2005 року.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 840,80 грн судового збору та 2250,24 грн витрат на проведення експертизи.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 05 березня 2021 року.

Суддя О. М. Дубовік