ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2021 року

м. Харків

справа № 635/517/20

провадження № 22-ц/818/5227/21

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів колегії - Маміної О.В., Тичкової О.Ю.

учасники справи:

позивач: Акціонерне товариство «Харківобленерго»,

відповідач: ОСОБА_1

розглянувши в порядку ст.369 ЦПК України без повідомлення учасників справи в приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості спожитої електроенергії, не облікованої внаслідок порушень за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського районного суду Харківської області від 15 квітня 2021 року у складі судді Березовської І.В.,-

в с т а н о в и в :

У січні 2020 року Акціонерне товариство «Харківобленерго» ( далі за текстом - АТ «Харківобленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості спожитої електроенергії, не облікованої внаслідок порушень .

В обґрунтування позову позивач зазначив, що 28 серпня 2009 року між AT «Харківобленерго» та відповідачем укладено договір про користування електричною енергією, відповідно до умов якого AT «Харківобленерго» взяло на себе обов`язок постачати електроенергію відповідачу за адресою: АДРЕСА_1 . В свою чергу в порядку п. 11 Договору та п. 42 ПКЕЕН ОСОБА_1 взяв на себе зобов`язання оплачувати спожиту електричну енергію відповідно до умов договору, узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. 27 вересня 2017 року при перевірці електроустановки будинку АДРЕСА_1 представниками AT «Харківобленерго», а саме: електромонтерами АК «Харківобленерго» виявлено відсутність на ввідному автоматі пломб з відтиском АК «Харківобленерго», на підставі чого у відповідності до п.53 ППЕЕН представниками енергопостачальника був складений акт № 210712 від 27 вересня 2017 року. При складанні акту був присутній відповідач. Акт був підписаний трьома представниками AT «Харківобленерго» та відповідачем. Порушення ПКЕЕН зафіксоване в акті № 210712 від 27 вересня 2017 року відповідає п.п.5 п.3.1 «Методиці розрахунку об`єму та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем - фізичною особою ПКЕЕн», затвердженою Постановою НКРЕ від 14 жовтня 2010 року № 1338. Відповідно до Методики, відповідачу зроблено донарахування за спожиту енергію за 184 дня в сумі 9 798 грн. 36 коп. 02 жовтня 2017 року проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 229 від 02 жовтня 2017 року. Зазначає, що несплата заборгованості відповідачем завдає шкоду інтересам держави, в умовах недостатніх платежів за відпущену електричну енергію в Україні склався гостродефіцитний баланс. Просить стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «Харківобленерго» суму несплаченої заборгованості за актом у сумі 9 798,36 грн.

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 15 квітня 2021 року позовні вимоги задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Харківобленерго» суму донарахування за використану електричну енергію у розмірі 9 798,36 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Харківобленерго» витрати по сплаті судового збору в сумі 2 102,00 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на незаконність та необґрунтованість, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, вирішити питання судових витрат.

Зазначає, що наведені мотиви та висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, виявлене та зафіксоване у акту порушення Правил, а саме відсутність пломби енергопостачальника на клемневій кришці, не пов`язане із втручанням та/або пошкодженням самого приладу обліку чи пломб на ньому. Крім того, протягом тривалого часу, а саме з 2013 року по вересень 2017 року він неодноразово звертався до Харківського районного відділу енергозбуту із заявами щодо приведення електричної мережі, що безпосередньо постачає електричну енергію до його будинку в стан, який гарантує надійність, безпеку і якість її споживання, оскільки постійно виникали проблеми з електропостачанням. Із відповідними заявами щодо проведення ремонтних робіт він звертався до Харківського районного відділу енергозбуту, працівникам якого в зв`язку з необхідністю встановлення місця обриву електромережі необхідно було мати доступ до ввідного автоматичного приладу обліку, який встановлено в підсобному приміщенні (гаражі) на території його домоволодіння. З метою доступу до ввідного автоматичного приладу працівникам необхідно було зняти пломбу, роботи проводились періодично, починаючи ще з 2005 року. Проведенню робіт відповідач не перешкоджав, доступ до приміщення надавав. На його зауваження з приводу відсутності відновлення пломбування працівники надавали відповідь, що пломби у них немає, пломбують інші працівники і вони їх поставлять до відома про те, що в зв`язку з необхідністю проведення ремонтних робіт ними проведено зняття пломби на ввідному автоматичному приладі. 27 вересня 2017 року працівниками Харківського РВЕ було проведено обстеження ввідного автомату приладу обліку, розташованого у підсобному приміщенні за адресою його проживання, внаслідок чого було складено акт про порушення, згідно до якого відсутня кришка ввідного автомату. Відповідно до складеного акту, самовільного підключення не виявлено, перелік струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної мережі - не зазначено. Таким чином, не зрозуміло, про яку необліковану спожиту енергію зазначає в своєму позові позивач. Крім того, відповідач зазначає, що позивачем у позові не зазначено, в чому полягає не виконання особисто ним як споживачем, зазначеного зобов`язання з урахуванням того, що зняття пломби з кришки здійснено працівниками Харківського районного енергозбуту з метою здійснення аварійних робіт на лінії, що забезпечує електропостачання його домоволодіння. В зв`язку із тим, що в акті № 210712 від 27 вересня 2017 року не виявлено факту підключення до відповідних мереж, у позивача відсутні будь-які підстави вважати, що відповідач споживав необліковану електроенергію. Вважає, що позовні вимоги AT «Харківобленерго» про стягнення вартості спожитої електроенергії необлікованої внаслідок порушення ПКЕЕН необґрунтованими, незаконними, а тому такими, що не можуть бути задоволені рішенням суду.

AT «Харківобленерго» надано відзив на апеляційну скаргу, в якому просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, судове рішення залишити без змін.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України- в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позовні вимоги та доводи позивача підтверджені належними та допустимими доказами, складений акт та висновки комісії відповідають вимогам згаданих нормативних актів. Відповідачем, всупереч положенням ст.ст. 12, 81 ЦПК України не надано до суду належних і допустимих доказів в обґрунтування заперечень, викладених у відзиві на позовну заяву. Також, не надано доказів в підтвердження сплати ним на користь позивача вартості необлікованої електричної енергії за Актом про порушення ПКЕЕН №210712 від 27 вересня 2017 року, отже суд вважав за необхідне стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача залишок заборгованості донарахування за використану електричну енергію у розмірі 9798,36 гривень.

Такі висновки суду першої інстанції не в повній мірі відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 є власником та споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 .

28 серпня 2009 року між AT «Харківобленерго» та відповідачем укладено договір про користування електричною енергією, відповідно до умов якого AT «Харківобленерго» взяло на себе обов`язок постачати електроенергію відповідачу за адресою: АДРЕСА_1 , а споживач зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у термін передбачений цим договором. В пунктах 4,6 договору зазначено встановлені запобіжники та номер трифазного приладу обліку № 005219 5А , тип САЧУ-196, ХЄС-13 ХАРК/АК-одна, показання приладу обліку на момент укладення договору 01626, зафіксовано, що приміщення споживача обладнано побутовими електроприладами. Пунктом 11 договору визначено, що споживач електричної енергії зобов`язується забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку у квартирі або іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку. ( а.с. 12-13).

27 вересня 2017 року при перевірці електроустановки будинку АДРЕСА_1 , у якій проживає вищевказаний абонент, представниками AT «Харківобленерго» електромонтерами АК «Харківобенерго» виявлено відсутність на ввідному автоматі пломб з відтиском АК «Харківобленерго», на підставі чого та у відповідності до п.53 ППЕЕН представниками енергопостачальника був складений акт № 210712 від 27 вересня 2017 року. В акті зазначено, що комісія з розгляду складеного акту буде проводити засідання 27.10.2017 року. При складанні акту був присутній відповідач. Акт був підписаний трьома представниками AT «Харківобленерго» та відповідачем, зазначено (мовою оригіналу) «По сути пломба была, но когда ее сняли не помню. На наши вызовы РЭС очень часто ездят. Мы писали больше трех писем, чтобы поставить один счетчик и перенести с соседского участка линию»( а.с.4-5).

Як вбачається з протоколу № 229 засідання комісії Харківського РВЕ по розгляду актів порушення ПКЕЕн, комісією був розглянутий акт порушення ПКЕЕН №210712, складений 27 вересня 2017 року на споживача ОСОБА_1 , особистий рахунок НОМЕР_1 , зареєстрований на ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 порушив п. 42 ПКЕЕ: відсутня пломба з відтиском АК «Харківобленерго» на ввідному автоматі приладу обліку №010217. Рішення комісії: на підставі Акту порушення ПКЕЕн №210712 від 27 вересня 2017 року згідно Методиці розрахунку обсягів електроенергії, недорахованої внаслідок порушення споживачем - фізичною особою ПКЕЕн, затвердженою Постановою НКРЕ від 14 жовтня 2010 року № 1338, обсяг необлікованої електроенергії згідно розрахунку склав 6487 кВтч, на суму 9 798,36 грн. Період розрахунку з 27 березня 2017 року по 27 вересня 2017 року.

Згідно розрахунку позовної суми від 02 жовтня 2017 року, донарахування за використану споживачем ОСОБА_1 енергію здійснено за період з 27 березня 2017 року по 27 вересня 2017 року за 184 дня в сумі 9 798,36 гривень, що відповідає вимогам п.п. «а» п. 3.3 Методики від 04 травня 2006 року № 562, оскільки як вбачається з наданих позивачем доказів контрольний огляд приладу обліку ОСОБА_1 за період з березня 2017 року по серпень 2017 року не здійснювався.

Відповідно до вимог ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357.

Відповідно до п. 1- Правила регулюють відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками.

Правила обов`язкові для виконання всіма побутовими споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Пунктом 8 визначено, що електроустановки побутового споживача повинні бути забезпечені засобом обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію.

Відповідно до п. 10 Правил засоби обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок.

Засіб обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника.

У разі встановлення засобу обліку в квартирі (будинку) або іншому об`єкті побутового споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у побутового споживача.

Згідно вимог п. 11 Правил відповідальність за збереження засобів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах побутового споживача, та пломб на них несе побутовий споживач.

28.08.2011 року укладений акт про збереження пломб між АТ «Харківобленерго» та ОСОБА_1 . Відповідно до якого: лічильник № року випуску, тип лічильника СА4У-196 був опломбований пломбами АК «Харківобленерго» в кількості двох пломб з відбитком тавра: АК12ХОЕ/ХЕ312Харк/АК13ХОЕ/ХЕ313Харк на клемній кришці/ вводної автомату.

Вимогами п. 15 Правил передбачено, що пошкоджені засоби обліку, а також засоби обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Експертиза засобу обліку, який належить побутовому споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності побутового споживача.

За результатами експертизи складається акт.

Однак, експертиза засобу обліку не проводилась, було складено лише акт про порушення № 210712 від 27 вересня 2017 року .

Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено обов`язок сторін доводити ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Будь-які належні та допустимі докази того, що відповідач навмисно пошкодив засіб обліку та вніс зміну в механізм обліку відсутні, а отже позов ґрунтується лише на припущеннях позивача.

Відповідальність споживача електроенергії наступає виключно за умови порушення ним договору або законодавства України. Факт же втручання відповідача у роботу лічильника є недоведеним та непідтвердженим належними та допустимими доказами.

Згідно частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; виконувати інші процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Разом з тим, звертаючись до суду з даним позовом АТ «Харківобленерго» не обґрунтував свої позовні вимоги, відповідно до вказаних Правил користування електричною енергією та відповідно не довів підстави та розмір майнових збитків, отриманих внаслідок порушення ОСОБА_1 Правил користування електричною енергією, внаслідок чого колегія суддів доходить висновку про недоведеність позовних вимог.

Згідно п.п.1,4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З урахуванням викладених обставин справи рішення суду підлягає скасуванню із відмовою в задоволенні позовних вимог АТ «Харківобленерго».

Відповідно до частин 1, 13 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанцій, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Ураховуючи викладене, з АТ «Харківобленерго» на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3 153 грн.

Керуючись ст.ст.367, 368, п.1 ч.1 ст. 374, ст.ст. 375, 381, 382-384, 389,390 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Харківського районного суду Харківської області від 15 квітня 2021 року скасувати і ухвалити нове судове рішення.

У задоволенні позову Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості спожитої електроенергії, не облікованої внаслідок порушень відмовити.

Стягнути з приватного акціонерного товариства Акціонерного товариства «Харківобленерго» на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі за подання апеляційної скарги в розмірі 3 153,00 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Касаційна скарга може бути подана до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення лише за наявності підстав, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.В. Маміна

О.Ю. Тичкова