ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/635/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"01" листопада 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2021 року заявник ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з заявою, в якій просить підтвердити факт: родинних зв`язків між ним і батьками, між ним і дітьми; ідентичності прізвищ ОСОБА_1 і ОСОБА_1 на підставі експертного висновку Бюро лінгвістичних експертиз від 4 жовтня 2021 року за №051/1855-т.

Частиною 3 ст. 294 ЦПК України встановлено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Дослідивши заяву та додані до неї документи, суд вважає, що заява підлягає залишенню без руху з таких мотивів.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Так, відповідно ч. 3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Щодо змісту і додатків до заяви.

Вимоги до форми, змісту та додатків до позовної заяви передбачені статтями 175 - 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, відповідно до частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5); зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п. 8); підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п. 10).

Подана ОСОБА_1 заява вказаних відомостей не містить.

Зокрема, згідно із п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31 березня 1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Як вбачається зі змісту заяви, заявник звертається до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин для прийняття спадщини, однак заявником не додано до заяви доказів на підтвердження того, що до її пред`явлення до суду він звертався до відповідних організацій (приватного нотаріуса або нотаріальної контори, у якій відкрито спадкову справу щодо майна померлої) за одержанням свідоцтва про право на спадщину, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови.

Крім цього, як зазначено у Листі Верховного Суду України від 1 січня 2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися такі документи та докази: докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним.

Натомість, у поданій заяві не зазначені та не додані до неї докази, які підтверджують факт родинних відносин, та не зазначено докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (у разі їх наявності).

Також заявником не надано підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (заяви) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Щодо суб`єктного складу.

Згідно з роз`ясненнями, наданими у п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» залежно від мети встановлення фактів заінтересованими особами в цих справах можуть бути, наприклад, інші спадкоємці.

Верховний Суд України у своєму Листі від 1 січня 2012 року вказує на те, що сторонами у справах окремого провадження є заявники, заінтересовані особи, які є спеціальними суб`єктами цього виду провадження. При визначенні кола заінтересованих осіб у встановленні факту слід враховувати їх юридичний інтерес, а саме: тоді, коли факти, що підлягають встановленню, можуть вплинути на їх права та обов`язки; якщо це організації та установи, в яких заявник буде реалізовувати рішення про встановлення факту.

Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом).

Як встановлено судом, заявником не визначено коло заінтересованих осіб, які мають брати участь у справі, рішення у справі щодо яких може вплинути на їх права та обов`язки шляхом його реалізації (зокрема інші особи, які теж є спадкоємцями), та не зазначено їх місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Щодо оформлення додатків до позовної заяви.

Згідно із частинами 2, 4, 5 статті 95 Цивільного процесуального кодексу України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Як свідчать додані до позовної заяви документи, вони не засвідчені у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, а саме:

- подання заяви в новій редакції із зазначенням: відомостей, вказаних у цій ухвалі; інших заінтересованих осіб, їх місця проживання чи перебування, відомих номерів їх засобів зв`язку; доказів, які підтверджують факт родинних відносин; доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (у разі їх наявності); підтвердження про те, що заявником не подано іншого позову (заяви) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; підтвердження того, що заявник зверталася до відповідних організацій, але їй в цьому було відмовлено;

- засвідчення у встановленому законом порядку доданих до позовної заяви письмових доказів;

- надання копії заяви в новій редакції з доданими до неї документами відповідно до кількості заінтересованих осіб;

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 175-177, 185, 260, 294, 318 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 , про встановлення факту родинних відносин - залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків заяви, вказаних у цій ухвалі, протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В.Якусик