Справа № 930/381/21
Провадження №2/930/372/21
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

19.02.2021 року м. Немирів

Суддя Немирівського районного суду Вінницької області Царапора О.П. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Немирівської міської ради про виділення частки внатурі,

В С Т А Н О В И В:

17.02.2021 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до відповідачів про виділення частки внатурі

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, суддя дійшов до наступного висновку.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Така ж позиція зазначена в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» , згідно якої у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до п.п. 4, 5, 6 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог:спосіб (способи)захисту права бо інтересів, передбачений законом чи договором,або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів,який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

В позовній заяві зазначено, що позивачу на підставі договору дарування № 46 від 09.01.2009 року на праві спільної часткової власності належить 11/50 часток житлового будинку АДРЕСА_1 вартість якої згідно договору дарування від 09.01.2009 року становить 17961 гривень.

Із позову також вбачається, що за час проживання у даному домоволодінні між сторонами на протязі багатьох років фактично визначено порядок користування належним їм нерухомими майном, оскільки відповідачам на підставі договору купівлі-продажу, договору дарування, рішення Немирівського районного суду та Свідоцтва про право на спадщину належать відповідні частки житлового будинку..

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 364 ЦК України, передбачено, що договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. У позовній заяві не вказано та не додано доказів про вжиття заходів про досудове регулювання спору, а саме не вказано, чи було запропоновано відповідачам укласти відповідний договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна та посвідчити його нотаріально, що стало перешкодою для здійснення такої домовленості та в чому полягає спір про право.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік», з 1 січня 2021 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2270 гривень.

Суд вбачає, що дана позовна заява містить вимогу майнового характеру (виділ в окремий об`єкт, а саме частки в натурі у власність).

Ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру встановлюються в таких розмірах: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. п. 2, 9, 10 ч. 1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, а якщо позов складається з кількох самостійних вимог, ціна позову визначається сумою всіх вимог.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності або його витребування позивач повинен зазначити ціну позову вартістю майна.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні ), висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною.

Враховуючи те, що ціна позову позивачем не вказана та в позовній заяві не зазначено вартість спірного майна, не зрозуміло з якої ціни виходити при сплаті судового збору за вимогу про виділення частки в натурі. Окрім того, враховуючи, що позивач сплатив судовий збір у розмірі 840 грн. 40 коп., суду незрозуміло з якої саме суми вартості нерухомого майна позивач дійшов до висновку про сплату судового збору саме у такій сумі. Суд вбачає що судовий збір за подання позовної заяви до суду позивачем недоплачений.

За таких обставин, суд пропонує позивачу у позовній заяві викласти обставини неможливості вжиття заходів досудового врегулювання спору, обґрунтувати виниклий спір про право, а також надати звіт про оцінку майна, зазначити ціну позову відповідно до звіту про оцінку майна та сплатити судовий збір у відповідному розмірі.

Тому суд, відповідно до ст. 185 ЦПК України вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі ч.3 ст. 185 ЦПК України заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.

Керуючись ст. ст.175, 177, 185, 318, ч.4 - 6 ст. 259, ст. 260 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Немирівської міської ради про виділення частки внатурі, залишити без руху, запропонувавши усунути недоліки у строк не пізніше п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.П. Царапора