справа 278/4152/21
У Х В А Л А

28 грудня 2021 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Татуйка Є.О., секретаря Петровської Ю.Р., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Глибочицька сільська рада Житомирського району Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення органу виконавчої влади, скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась з позовом до суду, згідно змісту якого просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУ Держгеокадастру в Житомирській області про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання у власність ОСОБА_2 земельну ділянку площею 2га для ведення особистого селянського господарства на території Житомирського (Коростишівського) району, за межами населених пунктів Глибочицької (Студеницької)сільської ради, кадастровий номер №:08:000:0258;

- визнати недійсним та скасувати договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 2 га з кадастровим номером №:08:000:0258, яка розміщена на території Житомирського (Коростишівського) району, за межами населених пунктів Глибочицької (Студеницької) сільської ради;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріуса Сєтака В.Я., яким зареєстровано право власності за ОСОБА_3 на земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером №:08:000:0258 на території Житомирського (Коростишівського) району, за межами населених пунктів Глибочицької (Студеницької) сільської ради;

- зобов`язати ОСОБА_3 повернути земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером №:08:000:0258, яка розміщена на території Житомирського (Коростишівського) району, за межами населених пунктів Глибочицької (Студеницької) сільської ради у державну власність.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про передачу справи за територіальною підсудністю до Коростишівського районного суду Житомирської області з наступних підстав.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Аналіз зазначеної норми міжнародного права свідчить, що обов`язково суд повинен бути встановлений законом, тобто кожен має право на розгляд справи компетентним судом, компетентність якого встановлюється тільки законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі "Zand v. Austria" вказав, що словосполучення "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття "суд, встановлений законом" у частині першій статті 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів".

Статтею 125 Конституції України визначено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Положеннями частини 1 статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", визначено, що судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Нормами Цивільного процесуального кодексу України визначено такі види юрисдикції (підсудності): предметна та суб`єктна юрисдикція (статті 19-22 ЦПК України), інстанційна юрисдикція (статті 23-25 ЦПК України) та територіальна юрисдикція (підсудність) (статті 26-30 ЦПК України).

Відповідно до ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно до ч. 16 ст. 28 ЦПК України, позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу.

Нормами статті 30 передбачено випадки виключної підсудності.

Так, відповідно до ч. 1 ст.30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Як роз`яснено в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №3 від 01.03.2013 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Виключну підсудність встановлено, зокрема, для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Виходячи з аналізу зазначених правових норм, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно тощо.

Зазначене відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом у постанові від 24 березня 2020 року у справі № 280/1208/18-ц (провадження № 61-4235св19).

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції і підсудності.

У позові позивач посилається на те що спірна земельна ділянка знаходиться на території Житомирського району, а тому справа підсудна саме Житомирському районному суду.

Спірні правовідносини у цій справі виникли фактично щодо права власності на земельну ділянку за кадастровим номером №:08:000:0258 яка знаходиться на території Коростишівського району, Житомирської області, площею 2 га., що територіально відносить до Коростишівського районного суду Житомирської області.

Таким чином, за правилами виключної підсудності, передбаченими ст. 30 ЦПК України, розгляд даної позовної заяви територіально не підсудний Житомирському районному суду Житомирської області.

Дотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) розгляду справи є однією з складових законності судового рішення. Розгляд справ з порушенням правил підсудності є грубим порушенням процесуального закону і підставою для скасування судового рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ст.378 ч.1 ЦПК України). Отже, суд повинен суворо дотримуватися правил підсудності.

Згідно із п. 1 ч. 1ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до положень ст.32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому ст. 31 ЦПК України, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає за необхідне передати вказану цивільну справу за підсудністю до Коростишівського районного суду Житомирської області.

Керуючись ст.ст.30,31,32,260,261,353-355 ЦПК України, суд,--

П О С Т А Н О В И В :

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Глибочицька сільська рада Житомирського району Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення органу виконавчої влади, скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - передати на розгляд до Коростишівського районного суду Житомирської області за встановленою підсудністю.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Повне рішення виготовлене 28 грудня 2021 року.

Суддя Євген Татуйко