Справа № 948/1000/21
Номер провадження 2/948/410/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30.12.2021 суддя Машівського районного суду Полтавської області Косик С.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки в натурі із земельної ділянки, що перебуває у спільній частковій власності, припинення права спільної часткової власності,

в с т а н о в и л а :

у грудні 2021 року до Машівського районного суду Полтавської області надійшла вказана позовна заява, у якій позивач просить:

- припинити спільну часткову власність між ним та ОСОБА_2 на земельну ділянку загальною площею 3,05 га, кадастровий номер :00:005:0198, яка розташована на території Михайлівської сільської ради Машівського району Полтавської області, переданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва;

- припинити спільну часткову власність між ним та ОСОБА_2 на земельну ділянку загальною площею 6,10 га, кадастровий номер :00:005:0173, яка розташована на території Михайлівської сільської ради Машівського району Полтавської області, переданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва;

- виділити в натурі Ѕ частину земельної ділянки загальною площею 3,05 га, кадастровий номер :00:005:0198, яка розташована на території Михайлівської сільської ради Машівського району Полтавської області, переданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва;

- виділити в натурі Ѕ частину земельної ділянки загальною площею 6,10 га, кадастровий номер :00:005:0173, яка розташована на території Михайлівської сільської ради Машівського району Полтавської області, переданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Суддя уважає що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на таке.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з пунктами 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як убачається з матеріалів позовної заяви, в ній наявні дві вимоги майнового характеру (про виділ в натурі частки із майна, що знаходиться у спільній частковій власності) та дві вимоги немайнового характеру (про припинення спільної часткової власності земельних ділянок).

Положення абзаців 1 і 2 частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачають, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою позову майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що складає 908,00 грн. на 2021 рік) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що складає 11350,00 грн. на 2021 рік).

Разом з тим, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір складає 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на 2021 рік складає 908,00 грн.

Натомість позивачем не зазначено ціну позову та сплачено судовий збір в розмірі 908,00 грн, при цьому як убачається з матеріалів поданої позовної заяви, позивач в якості доказу сплати судового збору за подання позовної заяви надав оригінал квитанції №08-12069875/с від 08.12.2021 року, де отримувачем коштів є Новосанжарський районний суд Полтавської області (UA0016620, ГУК у Полт. обл/22030101), в той час коли Машівський районний суд Полтавської області має рахунок UA0016616.

За таких обставин позивачем сплачено судовий збір у розмірі 908 грн за реквізитами отримувача Новосанжарського районного суду Полтавської області, в той час коли даний позов подано безпосередньо до Машівського районного суду Полтавської області.

Крім того, у самій позовній заяві зазначено про те, що попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат відсутній. При цьому додатки позовної заяви не містять інформації про дійсну вартість майна на день подання позову до суду.

Отже, позивачу необхідно визначити ціну позову та доплатити судовий збір за дві вимоги майнового характеру (про виділ в натурі частки із майна, що знаходиться у спільній частковій власності) та дві вимоги немайнового характеру (припинення права спільної часткової власності).

ПРи цьому позивач має сплатити судовий збір із вимоги майнового характеру, виходячи із дійсної вартості земельних ділянок, яка має бути підтверджена відповідними письмовими документами (висновком про вартість земельної ділянки або розрахунком про нормативну грошову оцінку земельної ділянки), які до позову не долучено, що позбавляє суд зробити висновок про правильність сплати позивачем судового збору.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків, а саме: визначення ціни позову, сплати судового збору відповідно до заявлених позовних вимог та надання оригіналу документа на підтвердження його сплати.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175,177,185 ЦПК України,

у х в а л и л а :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки в натурі із земельної ділянки, що перебуває у спільній частковій власності, припинення права спільної часткової власності залишити без руху.

Позивачу надати десятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків, зазначених в її змісті.

У випадку не усунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С. М. Косик