Справа №718/1568/18
Провадження №2-п/718/6/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАНИ

05.03.2021 року Кіцманський районний суд Чернівецької області

у складі: головуючого - Нерушка Т.І.

секретаря - Безушко М.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Кіцмань заяву адвоката Снігур Зоряни Григорівни в інтересах відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 03.09.2018р. у справі за позовом Подільського державного аграрно-технічного університету в особі Кіцманського коледжу Подільського державного аграрно-технічного університету до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по договору найму житлового приміщення, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Снігур З.Г. в інтересах відповідача ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 03.09.2018р., яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь Кіцманського коледжу Подільського державного аграрно-технічного університету 15967,65 гривень заборгованості за договором найму житлового приміщення та 1762 гривні у відшкодування витрат по сплаті судового збору.

Вказує, що про наявність заочного рішення відповідач ОСОБА_1 дізнався 30.07.2020 року. В судових засіданнях не був присутній, оскільки судових викликів не отримував. З вимогами позивача не згідний, оскільки зміни про вартість послу він не підписував, сплачував за проживання, про що свідчать додані копії квитанцій. Просив скасувати заочне рішення та призначити справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою від 14.08.2020р. поновлено пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 03.09.2018р.; прийнято заяву адвоката Снігур Зоряни Григорівни в інтересах відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 03.09.2018р. у справі за позовом Подільського державного аграрно-технічного університету в особі Кіцманського коледжу Подільського державного аграрно-технічного університету до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по договору найму житлового приміщення та призначено до розгляду.

Відповідач ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що вбачається з копії Актового запису про смерть за № 75 від 27.08.2020р.

Ухвалою суду від 13.10.2020р. провадження у справі за заявою адвоката Снігур З.Г. в інтересах відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 03.09.2018р. у справі за позовом Подільського державного аграрно-технічного університету в особі Кіцманського коледжу Подільського державного аграрно-технічного університету до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по договору найму житлового приміщення зупинено до залучення до участі у справі правонаступника відповідача ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 26.02.2021р. провадження у даній справі поновлено.

Як вбачається з копії спадкової справи № 411/2020 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , єдиний спадкоємиць за законом дружина померлого - ОСОБА_2 від спадщини відмовилась згідно поданої нею до державної нотаріальної контори письмової заяви від 25.02.2021р.

Згідно статті 24 ЦК України л юдина як учасник цивільних відносин вважається фізичною особою.

Відповідно до ч.1,2,4 ст.25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження.

Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно ч.1 ст.26 ЦК України у сі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки.

Як визначено частиною 1 статті 42 ЦПК України, у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи.

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні та юридичні особи.

Відповідно до ч.1 ст.47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Системний аналіз указаних норм права, а також положень чч.1, 2, 4 ст.25, ч.1 ст.26 ЦК та ч.2 ст.48 ЦПК дає підстави дійти висновку, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п.1 ч.1 ст.255 ЦПК).

Відповідно до ч.1 ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Аналіз зазначених норм процесуального права, а також положень чч.1, 2, 4 ст.25, ч.1 ст.26 ЦК та ч.2 ст.48 ЦПК дозволяє дійти висновку, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п.1 ч.1 ст.255 ЦПК).

Норма статті 255 ЦПК є імперативною. Тобто за наявності підстав, визначених у пп.18 ч.1 ст.255 ЦПК, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне здійснення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, а й щодо національних судів («Diya 97 v. Ukraine», №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010).

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК суд своєю ухвалою закриває провадження, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження.

При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Саме такого висновку дійшов ВС у складі Об`єднаної палати КЦС у постанові від 20.06.2019 у справі №185/998/16.

Оскільки правонаступники померлого відповідача відсутні, провадження у даній справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України.

Враховуючи наведене, ст.ст.24, 25, 26 ЦК України, керуючись ст.ст.42, 46, 47, 48, 51, 255 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі за заявою адвоката Снігур Зоряни Григорівни в інтересах відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 03.09.2018р. у справі за позовом Подільського державного аграрно-технічного університету в особі Кіцманського коледжу Подільського державного аграрно-технічного університету до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по договору найму житлового приміщення.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або складання.

Учасник справи, якому не було вручено ухвалу удень її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали.

Суддя : Т.І.Нерушка