Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/2291/21

Провадження № 2/126/843/2021

"28" грудня 2021 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Хмель Р. В.

зі секретарем Олійник І. В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом адвоката Куцяка Федора Гавриловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Бершадської міської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат, ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся в суд з даним позовом, в якому просить ухвалити рішення суду, яким визначити ОСОБА_1 , як спадкоємиці за законом після смерті ОСОБА_3 , додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Позов обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна тітка ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, в тому числі на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

ОСОБА_1 , є єдиною спадкоємицею на майно померлої та маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину звернулася до приватного нотаріуса, проте їй було відмовлено, так як остання пропустила встановлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

На думку позивачки строк для прийняття спадщини був пропущений нею з поважних причин, так як на момент смерті тітки їй вже було 67 років та через свій похилий вік та стан здоров`я вона не мала можливості своєчасно звернутися до нотаріуса для оформлення своїх спадкових прав.

Вищевказані обставини і стали причиною звернення ОСОБА_1 , до суду за захистом свого порушеного права.

Дана позовна заява надійшла до суду 12.10.2021 року та відповідно до автоматизованого розподілу судових справ між суддями була передана на розгляд судді Хмель Р.В.. Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 18.10.2021 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Позивач, ОСОБА_1 та її представник. адвокат Куцяк Ф.Г., в судове засідання не з`явилися, проте через канцелярію суду подали заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали в повному обсязі.

Представник відповідача, Бершадської міської ради, також в судове засідання не з`явився, проте через канцелярію суду подав заяву про визнання позовних вимог, справу просив слухати у його відсутність

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За змістом ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтею 206 ЦПК України.

В силу частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши письмові докази та вивчивши матеріали справи, з`ясувавши позицію відповідача по суті заявлених позовних вимог, суд знаходить, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи і інтереси інших осіб, виходячи з наступного.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , у віці 88 років. в с. Кошаринці, Бершадського району Вінницької області померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Кошаринецькою сільською радою Бершадського району Вінницької області.

Після смерті ОСОБА_3 , відкрилася спадщина на належне їй майно. старостинським округом, у померлої ОСОБА_3 спадкоємців за законом та за заповітом немає, спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині також немає.

Позивач, ОСОБА_1 , є рідною племінницею покійної ОСОБА_3 , що підтверджено копією рішення Бершадського районного суду Вінницької області, яке набрало законної сили.

Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у цивільній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Тобто, вищевказане рішення має преюдиційне значення, а факт родинних відносин між спадкодавцем та спадкоємцем, не підлягає доведенню.

Отже, як встановлено із досліджених доказів, позивачка є племінницею померлої ОСОБА_3 та відповідно до ст.1265 ЦК України - спадкоємцем за законом п`ятої черги після смерті останньої.

Маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, позивачка звернулася до приватного нотаріуса, проте їй було відмовлено у його видачі, так як остання пропустила встановлений законом шестимісячнй строк для прийняття спадщини. Вказане підтверджено наявними в матеріалах справи письмовими роз`ясненнями щодо строків прийняття спадщини за вихідним №105/01-16 від 27.09.2021 року.

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивачка зазначає, що строк для прийняття спадщини був пропущений нею з поважних причин, так як на момент смерті тітки їй вже було 67 років та через свій похилий вік та стан здоров`я вона не мала можливості своєчасно звернутися до нотаріуса для оформлення своїх спадкових прав.

Вирішуючи справу у межах заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Згідно зі статтею 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Черговість одержання спадкоємцями за законом права на спадкування може бути змінена нотаріально посвідченим договором заінтересованих спадкоємців, укладеним після відкриття спадщини. Цей договір не може порушити прав спадкоємця, який не бере у ньому участі, а також спадкоємця, який має право на обов`язкову частку у спадщині (частина перша статті 1259 ЦК України).

Фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані (частина друга статті 1259 ЦК України).

Отже, черговість одержання права на спадкування може бути змінена шляхом договору між спадкоємцями, які прийняли спадщину (частина перша статті 1259 ЦК України), або на підставі рішення суду (частина друга статті 1259 ЦК України).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно з ч. 3 ст. 1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. При цьому спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України).

В силу ч. 3 ст. 1272 ЦК України за заявою спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з роз`яснень, які містяться в п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, та сформованої відповідно до рішень цього Суду правової позиції, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Стаття 2 Цивільного процесуального кодексу України закріплює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав , свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

В силу ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

З рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Виходячи із сталої практики цього ж Суду, стаття 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті, є гарантом права власності, оскільки визнає право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

При цьому, гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Як зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в своїй Постанові від 17.10.2018 року в справі №681/203/17-ц, принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Суд враховує те, що строк для звернення з заявою про прийняття спадщини пропущений позивачкою з поважної причини, спадщина ОСОБА_3 ніким не прийнята, інші спадкоємці відсутні, у відповідача відсутні заперечення з приводу заявлених позивачкою позовних вимог, з огляду на що суд вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк тривалістю у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті її тітки, ОСОБА_3 ..

На підставі викладеного, керуючись ст. 1270, 1272 ЦК України, ст. 200, 206, 247, 264, 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позов адвоката Куцяка Федора Гавриловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Бершадської міської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 двомісячний додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті її тітки ОСОБА_3 , яка ІНФОРМАЦІЯ_1 померла.

Визначений строк обраховувати з дати набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителька АДРЕСА_1 .

Відповідач: Бершадська міська рада Гайсинського району Вінницької області, 24400. М.Бершадь, Гайсинського району Вінницької області, вул. Героїв України, 23, .

Повний текст рішення складено та підписано суддею 28.12.2021 року.

Суддя Р. В. Хмель