Справа № 362/5664/20
Провадження № 2/362/1003/21
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

"05" березня 2021 р.

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Судом відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

11 грудня 2021 року судом отримано клопотання відповідача про розгляд даної справи в порядку загального провадження та надання сторонам строку для примирення.

Вирішуючи клопотання про розгляд даної справи в порядку загального провадження, слід виходити з наступного.

Суд наголошує на тому, що за своєю юридичною структурою дана справа не відноситься до складних.

При цьому, відповідач належним чином може скористатися своїми процесуальними правами, надавши суду заяви і клопотання будь-якого характеру.

Суд обов`язково їх дослідить, розгляне і врахує при винесенні рішення у справі.

Таким чином, відповідач реалізує своє право надати пояснення, доводи і міркування та заявити клопотання.

Тобто, навіть при розгляді справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін, сторони не позбавлені та мають право надати пояснення, доводи і міркування у письмовому вигляді та заявити будь-які клопотання, які суд обов`язково розгляне.

Суд не вбачає перешкод для реалізації сторонами їх процесуальних прав заявити клопотання будь-якого характеру та надати суду будь-які докази на підтвердження своїх доводів.

Вказані процесуальні дії абсолютно не залежать від виду і порядку провадження, що здійснюється судом.

Зокрема, і у спрощеному судовому провадження без повідомлення (виклику) сторін суд ретельно з`ясує всі обставини у справі, встановить характер і природу правовідносин між сторонами та детально розгляне спір по суті.

Той факт, що відповідач не погоджується із розглядом справи в порядку спрощеного провадження також не є підставою для розгляду справи за правилами загального провадження.

Одночасно, за умов спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін сторони не позбавлені та мають такі ж процесуальні права і обов`язки як і при здійсненні загального судового провадження.

При вирішенні питання про порядок розгляду справи, суд керувався нормами частин 2, 3 і 4 статті 274 ЦПК України, які дозволяють проводити розгляд справи за даним позовом в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Як наслідок відповідно до частини шостої статті 279, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Отже, оскільки, предметом даного позову не є стягнення грошової суми, розмір якої перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та характер спірних правовідносин і предмет доказування у справі не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Суд зауважує, що для повного та всебічного встановлення обставин справи, суду достатньо дослідити письмові пояснення учасників процесу та дати аналіз письмовим доказам по справі.

Стосовно доводів відповідача про подачу позову не позивачем, а іншою особою, суд роз`яснює відповідачу, що позивач має право відмовитись від позову та подати суду відповідну заяву.

До того ж, слід звернути увагу відповідача на таке.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року № 211 на всій території України установлено карантин, який в подальшому неодноразово було продовжено відповідними рішеннями Уряду України.

У зв`язку із цим, обставини карантинних обмежень можуть бути підставою для багаторазового відкладення судових засідань, що призведе до тривалого розгляду справи.

За таких обставин, клопотання є необґрунтованим і задоволенню не підлягає.

Вирішуючи клопотання відповідача про надання часу для примирення із позивачем, суд виходить з наступного.

Норма статті 111 СК України передбачає, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Виходячи з конституційного положення про державний захист сім`ї та вимог СК України, суд вважає, що прийняття рішення про розірвання шлюбу є передчасним.

Отже, з метою вжиття заходів щодо примирення подружжя, можливості зберегти сім`ю та надання сторонам часу для вчинення дій по відновленню шлюбних відносин, суд приходить до висновку, що їм необхідно надати строк на примирення.

При цьому, суд переконаний, що достатнім для можливого примирення є строк тривалістю в три місяці.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі в разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 111 СК України, ст. ст. 184 187, 189, 197, 189, 200, 251, 258 261, 274 277 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального провадження відмовити.

Клопотання відповідача про надання строку для примирення задовольнити.

Надати сторонам строк для примирення до 07 червня 2021 року.

Провадження у цивільній справі зупинити до закінчення строку для примирення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено в частині зупинення провадження у справі безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя