У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2021 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Крегул М.М.., при секретарі Ковач В.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Ужгород цивільну справу у порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Перша Ужгородська державна нотаріальна контора, Комунальне підприємство Ужгородської міської ради Архітектурно-планувальне бюро, про встановлення факту, що має юридичне значення , -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою про встановлення юридичного факту, а саме факту належності їй правовстановлюючого документу договору купівлі-продажу на квартиру АДРЕСА_1 зареєстрованого в реєстрі за №2-2535 від 04.09.1997року на імя ОСОБА_1 . На обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 , стверджує, що їй на підставі договору купівлі-продажу квартири посвідченого 04.09.1997року за №2-2535 державним нотаріусом Першої Ужгородської державної нотаріальної контори Бучацькою Л.В. належить квартира АДРЕСА_1 . Зазначає, що при посвідченні вказаного договору купівлі-продажу квартири була допущена помилка в її прізвищі, де зазначено, що покупцем квартири є " ОСОБА_2 " в той час як вона є " ОСОБА_2 ". Невідповідність прізвища в договорі купівлі-продажу квартири посвідченого приватним нотаріусом від 04.09.1997року перешкоджає їй володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю на свій розсуд. Вказує також, що з приводу виправлення помилки у договорі купівлі-продажу укладеного від04.09.1997року вона зверталась до державного нотаріуса Першої Ужгородської державної нотаріальної контори Бучацькою Л.В. проте, отримала відповідь, що на дату посвідчення договору Покупець мала паспорт громадянки України де прізвище імя та по батькові зазначено як ОСОБА_1 та нотаріус не припустився ні технічної ні орфографічної помилки . Заявник вказує, що нерухоме майно було також в подальшому зареєстроване в КП "БТІ м.Ужгорода" за реєстровим №12376 в книзі №60 за ОСОБА_1 . Зазначає, що у звязку з необхідністю подальшого користування та розпорядження нею належного їй майна виникла необхідність встановлення факту належності їй правовстановлюючого документу а саме договору купівлі продажу квартири АДРЕСА_1 . Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 16.12.2020 року в даній справі відкрито провадження та ухвалено проводити в порядку окремого провадження. У судове засіданні ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 не зявилася , про дату та час проведення судового засідання повідомлялись належним чином, заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило. ОСОБА_1 від 11.01.2021року подано заяву про розгляд справи у її відсутності у якій зазначає , що підтримує подану заяву, просить задовольнити в повному обсязі з підстав викладених у ній. Заінтересована особа Перша Ужгородська державна нотаріальна контора в судове засідання явку свого уповноваженого представника не забезпечила та про причини неявки представника в судове засідання не повідомила. Від представника заінтересованої особи директора КП Ужгородської міської ради АПБ Геворкян Д. від 13.01.2021року надійшло клопотання про розгляд справи у відсутності представника .КП Ужгородської міської ради АПБ . Дослідивши матеріали справи, докази що додані сторонами до матеріалів справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що метою звернення до суду є встановлення факту належності саме заявниці ОСОБА_1 рухомого майна квартири розташованої за адресою : АДРЕСА_2 під АДРЕСА_3 , яка була придбана згідно договору купівлі продажу посвідченого 04.09.1997року державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Бучацькою Л.В. та зареєстрована в реєстрі за №2-2535. Із договору купівлі-продажу квартири укладеного та посвідченого нотаріусом Бучацька Л.В. від 04.09.1997року між ОСОБА_4 як Продавцем з однієї сторони та ОСОБА_1 як Покупцем з іншої сторони встановлено, що Покупець а саме - ОСОБА_1 купила квартиру за адресою : АДРЕСА_4 , яку в подальшому зареєстровано в КП "БТІ м.Ужгород" саме за ОСОБА_1 на праві власності в цілому . Як встановлено судом з листа від 15.10.2020року наданого державним нотаріусом Бучацька Л.В. останній не припустився ні технічної ні орфографічної помилки при посвідченні договору купівлі продажу на квартиру АДРЕСА_1 зареєстрованого в реєстрі за №2-2535 від 04.09.1997року та таке нерухоме майно було придбано саме на імя ОСОБА_1 а відтак, фактично заперечив проти того, що вказане нерухоме майно було придбано заявницею ОСОБА_5 , тому суд приходить до висновку, що під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який підлягає вирішенню в порядку позовного, а не окремого провадження. Хоча, законодавець не дав визначення самого поняття "спір про право", відносно якого в юридичній науці існують різні тлумачення. Та в основному, під спором про право розуміють опір, перешкода у здійсненні цивільного права, які із законом можуть бути усунені за допомогою суду. В теорії цивільного процесу під спором про право розуміють певний стан суб`єктивного права і стверджують, що спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, для категорій справ окремого провадження, є важливим, що спір про право пов`язаний виключно з порушенням, оспрюванням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають реалізації права. При відсутності цих елементів не може бути й спору про право. Згідно роз`яснень, викладених у п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Разом з тим, із дослідженням матеріалів справи встановлено, що в даному випадку виник спір про право, а саме існують суперечності, конфлікт, протиборство сторін. Згідно положень ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду. З огляду на вказане, відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суд вважає за необхідне залишити заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Перша Ужгородська державна нотаріальна контора, Комунальне підприємство Ужгородської міської ради Архітектурно-планувальне бюро, про встановлення факту, що має юридичне значення - без розгляду. Разом із тим, згідно положення ч.6 ст.294 ЦПК України суд роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. Керуючись ст.ст. 294, 315,354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Перша Ужгородська державна нотаріальна контора, Комунальне підприємство Ужгородської міської ради Архітектурно-планувальне бюро, про встановлення факту що має юридичне значення належності правовстановлюючого документу про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул