Справа № 466/3465/21 Головуючий у 1 інстанції: Едер П.Т.
Провадження № 22-ц/811/2184/21 Доповідач в 2-й інстанції: Мельничук О. Я.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2021 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Мельничук О.Я.,

суддів Ванівського О.М., Крайник Н.П.

при секретарі Ждан К.О.

з участю представника ТзОВ «Вердикт Капітал» Бутко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» на ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 24 травня 2021 року у справі за позовом адвоката Качмара Івана Остаповича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про визнання договорів про відступлення права вимоги недійсними, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Шевченківського районного суду міста Львова перебуває цивільна справа № 466/3465/21 за позовною заявою адвоката Качмара Івана Остаповича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про визнання договорів про відступлення права вимоги недійсними.

21 травня 2021 року на адресу суду адвокатом Качмар І. С., який діє в інтересах ОСОБА_1 подано заяву про забезпечення позову у вищевказаній цивільній справі, у якій просить суд постановити ухвалу про забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок АДРЕСА_1 , реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно 16393821 та земельну ділянку площею 0,0479 га, що розташована у АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :02:002:0018 та заборонити будь-яким особам вчиняти будь які дії відносно вказаної земельної ділянки.

Заяву про забезпечення позову заявник мотивує тим, що предметом іпотечного договору від 15.12.2006, посвідченим приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Кулиняком Ігорем Ярославовичем, зареєстрований в реєстрі за № 5521, за яким відступлено право вимоги, є житловий будинок АДРЕСА_1 , реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно 16393821 та земельну ділянку площею 0,0479 га, що розташована у АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :02:002:0018

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Львова від 24 травня 2021 року заяву адвоката Качмара Івана Остаповича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом адвоката Качмара Івана Остаповича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про визнання договорів про відступлення права вимоги недійсними задоволено.

Накладено арешт на житловий будинок АДРЕСА_1 , реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно 16393821 та земельну ділянку площею 0,0479 га, що розташована у АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :02:002:0018 та заборонено будь-яким особам вчиняти будь-які дії відносно вказаної земельної ділянки.

Ухвалу суду в апеляційному порядку оскаржило Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал». Вважає ухвалу суду незаконною. Зазначає, що суд першої інстанції забезпечив позов накладенням арешту на майно, що належить позивачу у справі, не врахувавши, що позов забезпечується накладенням арешту на майно, що належить або підлягає передачі відповідачеві. Окрім цього, зазначає, що суд забезпечив позов без врахування співмірності заходів забезпечення із заявленими позивачем вимогами. В апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 24 травня 2021 року та прийняти нову про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника скаржника, перевіривши матеріали справи та законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» підлягає до задоволенню із наступних підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу про забезпечення позову, суд виходив наявності підстав для вжиття судом обраного позивачем заходу забезпечення позову, оскільки позивачем обґрунтовано та доведено наявність підстав для вжиття такого заходу. Суд прийшов до висновку між сторонами виник спір, невжиття такого заходу забезпечення позову, як заборона вчиняти певні дії, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, за захистом якого позивач звернувся до суду.

З такими висновками колегія суддів не погоджується з наступних підстав.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту;6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

При цьому види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина 3 статті 150 ЦПК України).

Як роз`яснено п.4 Постанови Пленуму Верховного суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом присудження реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Завданням забезпечення позову є негайне вжиття заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін.

Відповідно до п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно, заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими позовними вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Тобто, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, у тому числі для запобігання потенційним труднощам щодо подальшого виконання такого рішення. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову необхідно дотримуватися принципу їх співмірності із заявленими позивачем вимогами. Заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати прав інших осіб, не залучених до участі у справі. Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову слід враховувати, що такими заходами не повинні порушуватися права осіб, що не є учасниками справи, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду».

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

У Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року у справі № 331/1255/17 (провадження № 61-11180св18) зазначено, що «забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача. Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення».

В даному випадку, предметом розгляду в даній справі є визнання недійсним договорів про відступлення права вимоги №212009 від 28 листопада 2019 року укладеного між ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» та ТзОВ «Вердикт Капітал» в частині відступлення права вимоги за кредитним договором №143/06сп від 15.12.2006 року та Договір про відступлення права вимоги за іпотечними договорами посвідчений Розсохою С., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, зареєстрований в реєстрі під №12541 від 28 листопада 2019 року та укладений між ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» та ТзОВ «Вердикт Капітал», в частині відступлення права вимоги за іпотечним договором від 15.12.2006 року посвідченого приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Кулиняком Ігорем Ярославовичем зареєстрований в реєстрі за №5521, в той час як судом накладено арешт на житловий будинок АДРЕСА_1 , реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно 16393821 та земельну ділянку площею 0,0479 га, що розташована у АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :02:002:0018 та заборонено будь-яким особам вчиняти будь-які дії відносно вказаної земельної ділянки.

Предмет арешту не є предметом спору, що свідчить про неспівмірність вжитих заходів із предметом спору, що є підставою для скасування ухвали Шевченківського районного суду міста Львова від 24 травня 2021 року з постановленням нового судового рішення про відмову в задоволенні заяви адвоката Качмара Івана Остаповича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом адвоката Качмара Івана Остаповича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про визнання договорів про відступлення права вимоги недійсними.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.6 ч.1 ст. 374, ст.ст. 381, 382, 384, 389 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал»- задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 24 травня 2021 рокускасувати та ухвалити нове судове рішення.

В задоволенні заяви адвоката Качмара Івана Остаповича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом адвоката Качмара Івана Остаповича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про визнання договорів про відступлення права вимоги недійсними задоволено відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її постановлення, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 20 грудня 2021 року.

Головуючий: О.Я. Мельничук

Судді: О.М. Ванівський

Н.П. Крайник