УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" лютого 2021 р. Київський районний суд м. Харкова

у складі головуючого: судді Колесник С.А.,

за участю секретаря судового засідання Кудінової К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №640/18354/14-ц (н/п 8/953/17/20) за заявою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Київського районного суду м.Харкова по цивільній справі №640/18354/14-ц від 11.10.2016, позивач акціонерне товариство Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» (юридична адреса: 01001, м.Київ, вул..Грушевського,буд.1Д, ), відповідач ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ), -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд рішення Київського районного суду м.Харкова по цивільній справі №640/18354/14-ц від 11.10.2016 за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором яким задоволено в повному обсязі позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» та солідарно стягнуто з відповідачів 426 165,73 грн. та судові витрати, за нововиявленими обставинами, відповідно до якої просить: поновити ОСОБА_1 30-ти денний строк подання заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами; скасувати рішення Київського районного суду м.Харкова по цивільній справі №640/18354/14-ц від 11.10.2016; ухвалити по цивільній справі №640/18354/14-ц нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

В обгрунтування поданої заяви ОСОБА_1 посилається на те, що рішенням Київського районного суду м. Харкова від 11.10.2016 по цивільній справі № 640/18354/14-ц за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором було задоволено у повному обсязі позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» та солідарно стягнуто з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 426 165,73 грн. та судові витрати. Вказане рішення суду було залишено в силі ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 13.12.2017 та постановою Верховного суду від 04.06.2020.

Щодо строку звернення до суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами вказує, що вказане рішення суду набрало законної сили 13.12.2017, оскільки ухвалою Апеляційного суду Харківської області було залишено без змін, отже, закінчення трирічного строку припадає на 13.12.2020, що є вихідним днем, таким чином, останнім днем трирічного строку подання заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами є 14.12.2020 (перший робочий день - понеділок).

Про існування обставин, які є підставою для перегляду судового рішення Відповідач 2 - ОСОБА_1 дізнався лише 08.12.2020, після ознайомлення з матеріалами даної цивільної справи в архіві суду.

Таким чином. 30-ти денний строк спливає лише 07.01.2021, у зв`язку з чим Відповідачем 2 - ОСОБА_1 не було пропущено строків звернення до суду з заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами. Крім того, до закінчення касаційного розгляду даної справи Відповідача 2 - ОСОБА_1 не міг подати заяву про перегляд справи за нововиявленими обставинами. Постанова ВС по даній справі була ухвалена 04.06.2020.

Щодо змісту нововиявлених обставин, які є підставою для перегляду та скасування рішення, заявник посилається на те, що Висновком експерта № 249/17 від 22.01.2018 було встановлено, що Розрахунок заборгованості позичальника ОСОБА_2 перед ПАТ КБ «ПриватБанк» за Кредитним договором № НАС4ЄК01270007 від 17.06.2005 станом на дату складання розрахунку заборгованості від 21.05.2015 (по сплаті процентів за кредит та погашення основної суми боргу) у сумі 19 638,14 доларів США перед банком не підтверджується. Натомість, вказаний розрахунок ліг в основу рішення суду. Окремої уваги заслуговує факт невідповідності Розрахунку позивача станом на 21.05.2015 змісту Протоколу узгодження від 01.07.2013 укладеного між позивачем та відповідачем 1 - ОСОБА_2 , та відсутність документального підтвердження відповідності порядку погашення заборгованості за кредитним договором відображеної в Розрахунку банку станом на 21.05.2015, про що також зазначено у висновку експерта. Вказані обставини не були предметом дослідження судами при первісному розгляді даної справи та відповідна оцінка їм не надавалась, що підтверджується змістом відповідних судових рішень по даній справі. Таким чином, в даному випадку обставина встановлена висновком експерта є нововиявленою, а сам висновок експерта є документом, який її підтверджує.

Як вказує заявник, обставина, на яку посилається ОСОБА_1 в обґрунтування своєї заяви, відповідає критеріям встановленим для нововиявлених обставин, вона, зокрема: існувала на час розгляду справи та не є новою (тобто такою, що виникла після ухвалення судового рішення), однак Відповідачу 2 - ОСОБА_1 про неї стало відомо вже після ухвалення рішення, була невідома для Відповідача 2 - ОСОБА_1 та він не міг дізнатись про неї на час розгляду справи, оскільки йому не було відомо про розгляд даної справи та він взагалі не був учасником спірних правовідносин, обставина входить до предмета доказування по справі, безпосередньо впливає на висновки суду та спростовує факти, покладені в основу судового рішення, вона викладена у висновку експерта сама по собі не є новим доказом, документом, який підтверджує існування обставини є висновок експерта, підстави для подання заяви у Відповідача 2 - ОСОБА_1 виникли вже після набрання рішенням законної сили, відповідач 2 - ОСОБА_1 до цього жодного разу не посилався на зазначену у цій заяві обставину, оскільки хоч і був залучений до її розгляду, однак участі у розгляді даної справи не приймав та пояснень з приводу вказаної обставини не надавав.

На підставі викладеного, заявник звернувся до суду з даною заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.12.2020 справу передано для розгляду судді Колесник С.А.

Частиною 1 статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Відповідно до ст. 427 ЦПК України, після надходження заяви до суду суддя (суддя-доповідач) перевіряє її відповідність вимогам статті 426 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно ч.1, 2 ст.429 ЦПК України, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами розглядається судом у судовому засіданні протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами; справа розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження, у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. У суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Ухвалою суду від 15.12.2020 відкрито провадження у справі №640/18354/14-ц за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Київського районного суду м.Харкова по цивільній справі №640/18354/14-ц від 11.10.2016, позивач акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» відповідач ОСОБА_2 , розгляд справи постановлено проводити за правилами спрощеного позовного провадження, передбаченого статтями 274-279 ЦПК України.

08.02.2021 представником АТ КБ «ПриватБанк» подано письмові пояснення (а.с.130-132 т.3).

Так, представник вказує на те, що заявником пропущено процесуальний строк на подачу даної заяви, даних що причини пропуску строку є поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином суду не надано. По суті поданої заяви вказує, що заявник посилається на новий доказ - висновок експерта, що не може слугувати підставою для скасування судового рішення, а сам по собі висновок є неналежним та недопустимим доказом.

Представник позивача просить встановити пропуск строку звернення до суду з заявою про перегляд судового рішення та постановити рішення, яким застосувати відповідні наслідки та відмовити у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами за її безпідставністю, оскільки дії заявника направлені лише на затягування процесу і уникнення відповідальності пеерд кредитором та не виконання рішення суду.

У судове засідання заявник повторно не з`явився, до суду 15.01.2021, 05.02.2021 та 19.02.2021 направляв клопотання про відкладення судового засідання по розгляду заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, посилаючись на карантинні обмеження у країні, з метою запобігання виникненню та поширенню гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID 19.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Проте, слід зазначити, що наразі працює транспортне сполучення, в звичному режимі працюють підприємства та установи, не має поважних причин для неявки в судове засідання по даній справі заявника.

Крім того, відповідно до вимог ст. 275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Таким чином, подальше відкладення розгляду даної справи буде порушувати права позивача на своєчасний судовий розгляд справи.

Крім цього, з системного аналізу положень статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17липня 1997року №475/97-ВР передбачено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як зазначено в пункті 18 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 4 від 30 березня 2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» заява про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами розглядається у судовому засіданні з повідомленням заявника та осіб, які беруть участь у справі, про час і місце засідання. Неявка цих осіб при їх належному повідомленні не є перешкодою для розгляду заяви.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Враховуючи викладені обставини та третю поспіль неявку заявника ОСОБА_1 в судове засідання, суд дійшов висновку про можливість проведення судового розгляду поданої ним заяви за його відсутності.

Представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» у судове засідання не з`явився, до суду подав заяву про розгляд заяви без його участі, у задоволенні заяви просить відмовити.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з`явилась, про дату, час і місце проведення розгляду заяви повідомлялась в установленому законом порядку.

Суд, вивчивши подані сторонами заяви по суті справи, дослідивши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, з`ясувавши заявлені підстави для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами, проаналізувавши норми процесуального права, які регулюють порядок перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами, приходить до висновку, що заява про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 21.10.2014 року ПАТ КБ "ПриватБанк" звернулося у суд з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , у якому, з урахуванням уточнень, посилаючись на положення ст.ст.526, 530, 543, 610, 1050, 1054 ЦК України та ч.3 ст.61, ч. 2 ст. 73, ст. 65 СК України, просило стягнути з відповідачів заборгованості за кредитним договором в розмірі 19638,14 дол. США, що за курсом 21,65 відповідно до службового розпорядження НБУ від 18.06.2015 року складає 426165,73 грн., а також стягнути судові витрати.

В обґрунтування вимог позивач вказував, що ОСОБА_2 уклала з Банком 17.06.2005 року в інтересах сім`ї кредитний договір №НАG4GК01270007, за умовами якого Банк надав кредит у розмірі 42275,81 дол. США на термін до 16.06.2025 року, а ОСОБА_2 зі згоди ОСОБА_1 зобов`язалася повернути кредит та сплатити відсотки за користування кредитними коштами в строки та в порядку, встановлених кредитним договором, однак зобов`язання не виконує, що привело до виникнення вказаної у позові заборгованості.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 11 жовтня 2016 року позов задоволено, стягнуто солідарно з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 ) та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 ) на користь Публічного акціонерного товариства Комерційного банку "Приват-Банк" заборгованість за кредитним договором № HAG4GK01270007 від 17.06.2005 року у розмірі 19638,14 дол. США, що за курсом 21,65 відповідно до службового розпорядження НБУ від 18.06.2015 року складає 426165,73 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 3654,00 грн. (т.1 а.с.158-159).

Ухвалою апеляційного суду Харківської області від 13 грудня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилено, рішення Київського районного суду м. Харкова від 11 жовтня 2016 року залишено без змін (т.2 а.с.201-206)..

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду касаційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, рішення Київського районного суду м. Харкова від 11 жовтня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Харківської області від 13 грудня 2017 року залишено без змін (т.3 а.с.67-71).

Заявник в обґрунтування заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами посилається на такі докази, як висновок експерта Науково-дослідницького центра судової експертизи з питань інтелектуальної власності № 249/17 від 22.01.2018 року.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст. 81 ЦПК України).

Перегляд рішення за нововиявленими обставинами є винятковою процедурою перегляду судового рішення, яка має значні відмінності від звичайного апеляційного перегляду. Зокрема за нововиявленими обставинами переглядається лише рішення, яке набрало законної сили та яким уже вирішено позовні вимоги по суті. Однак застосування такої процедури жодним чином не впливає на чинність судового рішення, про перегляд якого ставиться питання, а відтак слід виходити з того, що позов уже є вирішеним по суті, шляхом ухвалення остаточного судового рішення.

Так, відповідно до ч.1, ч.2 ст.423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Щодо строку звернення до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, слід зазначити наступне.

Згідно зі ст. 424 ЦПК України, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано:

1) з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення;

2) з підстави, визначеної пунктом 2 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли вирок (ухвала) у кримінальному провадженні набрав законної сили;

3) з підстави, визначеної пунктом 3 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили судовим рішенням, яким скасовано судове рішення, що стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду;</span

4) з підстави, визначеної пунктом 1 частини третьої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня офіційного оприлюднення відповідного рішення Конституційного Суду України;

5) з підстави, передбаченої пунктом 2 частини третьої статті 423 цього Кодексу, - особою, на користь якої постановлено рішення міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, не пізніше тридцяти днів з дня, коли така особа дізналася або могла дізнатися про набуття цим рішенням статусу остаточного;

6) з підстави, передбаченої пунктом 3 частини третьої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли вирок у кримінальному провадженні набрав законної сили.

З урахуванням приписів частини першої цієї статті заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подана:

1) з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - не пізніше трьох років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили;

2) з підстав, визначених пунктами 2-3 частини другої та частиною третьою статті 423 цього Кодексу, - не пізніше десяти років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили.

Строки, визначені в частині другій цієї статті, не можуть бути поновлені.

Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №4 від 30.03.2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» (що регулює схожі за своїм змістом правовідносини), визначений абзацом 1 частини першої статті 362 ЦПК місячний строк для подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, є процесуальним і може бути поновлений за загальними правилами, встановленими статтею 73 ЦПК. При цьому строк обчислюється з дня встановлення обставин, які є підставою для перегляду судового рішення. Відповідно до частини другої статті 362 ЦПК днем відкриття нововиявлених обставин, передбачених пунктом 1 частини другої статті 361 ЦПК, є день, коли заявник дізнався або повинен був дізнатися про наявність вказаних обставин. Якщо заяву подано після закінчення визначеного абзацом 1 частини першої статті 362 ЦПК України строку і відсутнє клопотання про його поновлення або в поновленні пропущеного строку для подання заяви буде відмовлено, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, яка може бути оскаржена. Клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами і заява про перегляд такого судового рішення (у разі поновлення пропущеного строку) розглядаються у різних судових засіданнях, оскільки при їх розгляді доведенню й дослідженню підлягають різні обставини, крім того, докази на їх підтвердження є різними . Встановлений абзацом 2 частини першої статті 362 ЦПК України трирічний строк для подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу, є присічним і поновленню не підлягає. Недодержання умови щодо цього строку є підставою для відмови у відкритті провадження у зв`язку з нововиявленими обставинами незалежно від поважності пропуску цього строку.

Судом встановлено, що рішення Київського районного суду м.Харкова від 11.10.2016, яке просить переглянути за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 , набрало законної сили 13.12.2017, оскільки ухвалою Апеляційного суду Харківської області залишено без змін

Із заявою про перегляд судового рішення на підставі пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України заявник звернувся до суду 11.12.2020, тобто, в межах передбаченого пунктом 1 частини другої статті 424 ЦПК України строку.

Зі змісту пунктів 2, 8 Постанови № 4 Пленуму ВССУ від 30.03.2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами»: … якщо в одне провадження було об`єднано кілька позовних вимог (частина друга статті 118, стаття 126 ЦПК), рішення може бути переглянуто тільки в частині тих вимог, які стосуються нововиявлених обставин.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК (стаття 423 ЦПК України чинного на день розгляду заяви).

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК (стаття 423 ЦПК України чинного на день розгляду заяви), є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Для визначених пунктами 3, 4 частини другої статті 361 ЦПК (п.1,3 статті 423 ЦПК України чинного на день розгляду заяви) нововиявлених обставин необхідними умовами є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях, в апеляційній або касаційній скарзі чи в заяві про перегляд судового рішення Верховним Судом України або які могли бути встановлені при всебічному і повному з`ясуванні судом обставин справи, тобто при виконанні вимог частини четвертої статті 10 ЦПК (стаття 12 ЦПК України чинного на день розгляду заяви), не є нововиявленими обставинами.

Неподання стороною або особою, яка бере учать у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Завідомо неправдиві показання свідка, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого судового рішення, як підстави для його перегляду у зв`язку з нововиявленими обставинами (пункт 2 частини другої статті 361 ЦПК (стаття 423 ЦПК України чинного на день розгляду заяви) мають існувати на момент ухвалення судового рішення, але про їх недостовірність заявнику не було відомо. Такі нововиявлені обставини мають бути підтверджені вироком суду у кримінальній справі, що набрав законної сили.

Жодні із наведених заявником обставини не спростовують тих обставин, які встановлені судом в рішенні від 11 жовтня 2016 року.

Крім цього, матеріали справи свідчать, що розрахунок заборгованості був предметом дослідження судами під час розгляду справи по суті та йому була надана правова оцінка в сукупності з іншими доказами.

Судом встановлено, що в своїй заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами відповідач, окрім посилання на висновок експерта Науково-дослідницкого центра судової експертизи з питань інтелектуальної власності № 249/17 від 22.01.2018 року.

При цьому, заявник вказує, що до подання даної заяви він не посилався на цю нововиявлену обставину, оскільки участі у розгляді справи не приймав та пояснень з приводу даної обставини не надавав.

Суд відхиляє ці доводи заявника.

Так, на аркушах справи 1-15 тому 3 справи №640/18354/14-ц міститься касаційна скарга ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м.Харкова від 11.10.2016 та ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 13.12.2017 по цивільній справі №640/18354/14-ц.

У розділі V касаційної скарги «Щодо необхідності призначення судової економічної експертизи» зазначено наступне:

«Рішення судів попередніх інстанцій у визначенні розміру заборгованості Відповідачів грунтуються виключно на Розрахунку Позивача станом на 21.05.2015 р.

В той же час, у поданих до апеляційного суду клопотаннях Відповідачем 1 - ОСОБА_2 було детально зазначено обставини, які не дозволяють зробити висновок про безспірність розміру пред`явлених Позивачем позовних вимог на суму 19 638,14 доларів США та взагалі наявність у Позивача порушеного права, зокрема:

складання Позивачем розрахунку в односторонньому порядку та неможливість його прийняття в якості належного доказу;

відсутність в повному обсязі в матеріалах справи первинних банківських документів на підтвердження руху грошових коштів;

невідповідність змісту частково наданих банківських виписок здійсненому Позивачем розрахунку;

наявність вимоги про дострокове повернення всієї суми кредиту, яка впливає на перебіг позовної давності;

наявність рішення кредитного комітету банку про зменшення заборгованості Апелянта.

Враховуючи, що в порушення всіх розумних процесуальних строків Апеляційний суд Харківської області протягом 8 місяців (вперше клопотання було подано в квітні 2017 року) не міг розглянути клопотання про призначення судової економічної експертизи, Відповідачем 1 - ОСОБА_2 було самостійно замовлено та отримано Висновок експерта № 249/17 від 22.01.2018 р.

Зі змісту цього висновку вбачається, що Розрахунок заборгованості позичальника ОСОБА_2 перед ПАТ КБ «ПриватБанк» за Кредитним договором № HAG4GK01270007 від 17.06.2005 р. станом на дату складання розрахунку заборгованості від 21.05.2015 р. (по сплаті процентів за кредит та погашення основної суми боргу) у сумі 19 638,14 доларів США перед банком не підтверджується.» (а.с.8,9 т.3).

Також, ОСОБА_2 до касаційної скарги додано оригінал висновку експерта №249/17 за результатами проведення експертно-економічного дослідження від 22.01.2018 (а.с.24-47 т.3).

Саме на цей доказ посилається ОСОБА_1 , як на нововиявлений.

Разом з тим, 28.03.2018 ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку направлено до Касаційного цивільного суду Верховного суду відзив на касаційну скаргу ОСОБА_2 (а.с.57 т.3).

У другому абзаці відзиву зазначено про те, що, відповідач - ОСОБА_1 касаційну скаргу ОСОБА_2 підтримує в повному обсязі, обставини в ній викладені визнає та проти задоволення касаційної скарги не заперечує.

Таким чином, суд приходить до висновку, що доводи ОСОБА_1 , викладені у заяві про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, не відповідають дійсності, оскільки заявник був обізнаний про наявність висновку експерта №249/17 за результатами проведення експертно-економічного дослідження від 22.01.2018.

На будь-які інші істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі ОСОБА_1 , заявник не посилається, тому суд приходить до висновку про те, що доводи заявника не є нововиявленими обставинами, а є намірами заявника повторно переоцінити докази, оцінені судом у процесі розгляду справи, що у відповідності до вимог ч.4 п.1 ст.423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata остаточності рішень суду. Цей принцип визначає, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, а не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (рішення від 3.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», п.40).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би привести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (рішення від 18.11.2004 у справі «Pravednaya v. Russia», пп.27, 28).

Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України»(заява № 32053/13) констатував, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом першим статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Сокуренко і Стригун проти України`від 20 липня 2006 року (заяви № 29458/04 та № 29465/04) вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Отже, процедури перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами повинні відповідати вимогам статті 6 Конвенції та положенням законодавства України та мають бути збалансовані з реальністю правового захисту та ефективністю рішень судів усіх інстанцій, як найважливіших аспектів реалізації принципу верховенства права.

У п. 42 справи «Желтяков проти України»(заява № 4994/04) суд вказує, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який,inter alia, вимагає, щоб,коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів(рішення суду у справі«Брумареску проти Румунії»(Brumarescu v. Romania), №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 429 ЦПК України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі. У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу (ч.4 ст. 429 ЦПК України).

За таких обставин, суд, приходить до висновку, що слід відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення від 11 жовтня 2016 року за нововиявленими обставинами.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 44, 211, 275, 423, 424, 427, 429 ЦПК України, п.п.2, 8, 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №4 від 30.03.2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами», суд -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Київського районного суду м.Харкова по цивільній справі №640/18354/14-ц від 11 жовтня 2016 року відмовити та залишити в силі рішення Київського районного суду м. Харкова від 11 жовтня 2016 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку "ПриватБанк" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2021.

Повний текст ухвали складено та підписано 24.02.2021.

Суддя Колесник С.А.