ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2021 року

м. Черкаси

Справа № 703/89/20
Провадження № 22-ц/821/295/21
Категорія:

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої: Карпенко О.В.

суддів: Василенко Л.І., Єльцова В.О.

за участю секретаря: Анкудінова О.І.

учасники справи: ОСОБА_1

позивач: ОСОБА_1

відповідач: Міністерство юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби, Державне підприємство «Сетам»

третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Магістраль Транс»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 02 грудня 2020 року (ухвалене у приміщенні Смілянського міськрайонного суду Черкаської області під головуванням судді Прилуцького В.О., повний текст рішення виготовлено 11 грудня 2020 року) у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби та Державного підприємства «Сетам», третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Магістраль Транс» про захист прав споживачів, -

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог

03 січня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області із позовом до Міністерства юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС та ДП «Сетам», третя особа: ТОВ «Магістраль Транс» про захист прав споживачів.

Позов обґрунтований тим, що 25 лютого 2019 року ДП «Сетам» були проведені електронні торги з реалізації арештованого напівпричепу SCHMITZ SPR 24, 2010 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі (кузову) НОМЕР_3 , переможцем яких було визнано позивача, у зв`язку із чим він перерахував організатору електронних торгів 9075 грн. гарантійного внеску та додаткової винагороди, а також 172 425 грн. було перераховано на рахунок МЮ України в особі відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби як повну оплату за придбаний транспортний засіб.

26 березня 2019 року головним державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС Міністерства юстиції України Руденко В.В. був складений акт №53668175/25 про проведення електронних торгів з реалізації арештованого рухомого майна.

Позивача ОСОБА_1 було визнано переможцем вказаних електронних торгів, у зв`язку ним було сплачено кошти на загальну суму 181 500,00 грн.

Проте, звернувшись до Регіонального сервісного центру МВС в Черкаській області позивачу було відмовлено у реєстрації права власності на придбаний транспортний засіб з підстав невідповідності моделі, року випуску, номера шасі (кузова) та державного номерного знаку придбаного ним транспортного засобу відповідним даним, що містяться у Єдиному державному реєстрі транспортних засобів. Так, транспортному засобу, якому присвоєно номер шасі (кузову) НОМЕР_3 (номер шасі транспортного засобу, що був придбаний позивачем через електронні торги), є напівпричіп марки SCHMITZ S 01, 2003 року випуску, якому видано державний номерний знак НОМЕР_4 . У той же час, державний номерний знак НОМЕР_2 закріплено за транспортним засобом марки SCHMITZ SPR 24, 2010 року випуску проте із номером шасі (кузова) НОМЕР_5 .

Позивач вказує, що він позбавлений можливості зареєструвати, придбаний ним за результатами електронних торгів транспортний засіб, а відповідно не може належним чином користуватись та розпоряджатись придбаний рухомим майном, у зв`язку із чим ОСОБА_1 звернувся до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області із відповідним позовом та просив постановити судове рішення, яким розірвати договір купівлі-продажу напівпричепу SCHMITZ SPR 24, 2010 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі (кузову) НОМЕР_3 , який укладений за підсумками проведення електронних торгів, а саме лота 331220, за результатами яких був складений протокол №389716 про проведення електронних торгів. Стягнути з Міністерства юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС на його користь сплачені за напівпричіп SCHMITZ SPR 24, 2010 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі (кузову) НОМЕР_3 , кошти в сумі 172 425,00 грн. Стягнути із ДП «СЕТАМ» на його користь сплачений гарантійний внесок та розмір додаткової винагороди у сумі 9075,00 грн. Стягнути з Міністерства юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС та ДП «СЕТАМ» пропорційно на користь позивача понесені ним витрати на оплату правничої допомоги адвоката.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 02 грудня 2020 року позов ОСОБА_1 - задоволено.

Розірвано договір купівлі-продажу напівпричепу SCHMITZ SPR 24, 2010 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі (кузову) НОМЕР_3 , який укладений за підсумками проведення електронних торгів, а саме лота 331220, за результатами яких був складений протокол №389716 про проведення електронних торгів.

Стягнуто з Міністерства юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС на користь ОСОБА_1 сплачені за напівпричіп SCHMITZ SPR 24, 2010 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі (кузову) НОМЕР_3 , кошти в сумі 172 425,00 грн. та 7 125,00 грн. витрат на правничу допомогу адвоката, а всього 179 550,00 грн.

Стягнуто із ДП «СЕТАМ» на користь ОСОБА_1 сплачений гарантійний внесок та розмір додаткової винагороди у сумі 9 075,00 грн. та 375,00 грн. витрат на правничу допомогу адвоката.

Стягнуто з Міністерства юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби на користь Державного бюджету України 2 523,01 грн. судового збору.

Стягнуто із ДП «СЕТАМ» на користь Державного бюджету України 132,79 грн. судового збору.

Рішення суду першої інстанції, зокрема, мотивовано тим, що через неналежне виконання Відділом примусового виконання рішень Департаменту ДВС Міністерства юстиції України зобов`язання як продавцем товару, позивачу було продане рухоме майно, що не відповідає заявленому стороною відповідачів опису, що, в подальшому, унеможливило здійснення ОСОБА_1 повноважень власника щодо придбаного транспортного засобу.

За висновками суду, вбачаються підстави того, що невідповідність ідентифікаційного номера шасі (кузова) у придбаного позивачем транспортного засобу, заявленим стороною відповідачів опису є істотним порушенням умов оспорюваного договору купівлі-продажу, у зв`язку із чим суд прийшов до висновку про наявність підстав для його розірвання.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі, поданій 06 січня 2021 року, Міністерство юстиції України вважаючи, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права, а рішення постановлене при недостатньо повному з`ясуванні обставин, які мають значення для справи, просило рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 02 грудня 2020 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції невірно дійшов висновку щодо визначення сторони продавця за договором купівлі-продажу, який було укладено за результатами проведення прилюдних торгів, до кого може звернутися покупець з вимогою про повернення коштів у разі недійсності або розірвання такого договору.

Також у апеляційній скарзі зазначено, що здійснюючи реалізацію рухомого майна в рамках виконавчого провадження, Відділом примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби МЮУ не набуто зазначених позивачем грошових коштів у сумі 181 500,00 грн.

Відзив на апеляційну скаргу

У відзиві на апеляційну скаргу, який надійшов 08 лютого 2021 року року, ОСОБА_1 посилаючись на те, що доводи апеляційної скарги є необґрунтованими, не підтверджуються дійсними обставинами справи та наявними у справі доказами, просить суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу Міністерства юстиції України залишити без задоволення, а рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 02 грудня 2020 року - залишити без змін

Фактичні обставини справи

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що згідно постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника від 28 березня 2018 року головним державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС Міністерства юстиції України Руденком В.В. у межах виконавчого провадження №53571615, на виконання наказу №910/1047/14, виданого 11 квітня 2014 року Господарським судом м. Києва, здійснено опис та арешт транспортного засобу - напівпричіпу марки SCHMITZ SPR 24, 2010 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 . (том 1, а.с. 110-113)

Згідно висновку про вартість майна, виконаного ТОВ «Приватна Експертна Служба» на виконання постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні №53571615 від 02 квітня 2018 року, ринкова вартість напівпричіпу марки SCHMITZ SPR 24, 2010 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі (кузову) НОМЕР_3 становить 250 300 грн. з ПДВ та 208 583,33 грн. без ПДВ. (том 1, а.с. 107-109)

17 серпня 2018 року начальником відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Клименком Р.В. до ДП «Сетам» надіслано заявку №12 на реалізацію арештованого майна ЗВП №53668175. Зокрема, згідно цієї заявки для реалізації на електронних торгах ДП «Сетам» було направлено напівпричіп марки SCHMITZ SPR 24, 2010 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі (кузову) НОМЕР_3 . (том 1, а.с. 114-116)

Таким чином, реалізація арештованого рухомого майна здійснювалась через електронні торги, організатором яких виступало ДП "Сетам", а замовником - Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України.

Із розміщеного на веб-сайті ДП "Сетам" за посиланням https://setam.net.ua/auction/332665 інформаційного повідомлення про проведення електронних торгів за лотом 331220, вбачається, що серед характеристик (опису) напівпричіпу вказано: марка - SCHMITZ, модель - SPR 24, рік випуску - 2010, державний номерний знак - НОМЕР_2 , номер шасі (кузову) - НОМЕР_3 . (том 1, а.с. 10, 34)

Протоколом № 389716 про проведення електронних торгів підтверджується, що 25 лютого 2019 року відбулися електронні торги за реєстраційним номером лота 331220 щодо реалізації транспортного засобу - напівпричіпу марки SCHMITZ SPR 24, 2010 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі (кузову) НОМЕР_3 . Ціна продажу становить 181 500 грн, сума сплаченого гарантійного внеску за участь в торгах становить 5214,58 грн. Переможцем торгів визнаний позивач ОСОБА_1 , якому визначено у термін до 12 березня 2019 року сплатити організатору торгів ДП "Сетам" 3860,42 грн. додаткової винагороди та продавцю товару - Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, 172 425 грн. за придбаний товар. (том 1, а.с. 6-7, 120-122)

Зазначені кошти позивач сплатив у визначений протоколом №389716 строк, що підтверджується актом №53668175/25 від 26 березня 2019 року про проведення електронних торгів з реалізації арештованого рухомого майна, складеним головним державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Руденком В.В. та затвердженим того ж дня заступником директора Департаменту - начальником відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Клименком Р.В. (том1, а.с. 118-119)

Позиція Черкаського апеляційного суду

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга Міністерства юстиції України не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Мотиви, з яких виходить Апеляційний суд, та застосовані норми права

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч.1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Згідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Відповідно до ч. 2 ст. 627 ЦПК України у договорах за участю фізичної особи - споживача враховуються вимоги законодавства про захист прав споживачів.

Згідно положень ст. 15 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги).

У разі коли надання недоступної, недостовірної, неповної або несвоєчасної інформації про продукцію та про виробника (виконавця, продавця) спричинило придбання продукції, яка не має потрібних споживачеві властивостей, - споживач має право розірвати договір і вимагати відшкодування завданих йому збитків.

Відповідно до частини другої статті 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Нормативно-правовий акт, який регулює порядок проведення електронних торгів з реалізації майна (на час його проведення) є «Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів», затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5. Також порядок реалізації майна з прилюдних торгів визначається ЗУ «Про виконавче провадження».

Організатор здійснює внесення до Системи інформації про майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані, зокрема: вид майна; найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні; відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність; вартість майна, що передається на реалізацію, визначена рішенням суду або відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця для перерахування коштів; фото- та/або відеоматеріали.

Як вбачається з наявних матеріалів справи, 17 серпня 2018 року начальником відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Клименком Р.В. до ДП «Сетам» надіслано заявку №12 на реалізацію арештованого майна ЗВП №53668175 для реалізації на електронних торгах ДП «Сетам» транспортного засобу із зазначенням найменування та наступними відомостями: напівпричіп н/п-бортовий тентований -Е, SCHMITZ SPR 24, 2010 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі (кузову) НОМЕР_3 . (том 1, а.с. 114-116).

Проте, як вбачається із матеріалів справи, після придбання на електронних торгах вказаного транспортного засобу, ОСОБА_1 не мав можливості зареєструвати право власності на придбаний ним транспортний засіб з підстав невідповідності моделі, року випуску, номера шасі (кузова) та державного номерного знаку відповідним даним, що містяться у Єдиному державному реєстрі транспортних засобів.

Так, транспортному засобу, якому присвоєно номер шасі (кузову) НОМЕР_3 (номер шасі транспортного засобу, що був придбаний позивачем через електронні торги), є напівпричіп марки SCHMITZ S 01, 2003 року випуску, якому видано державний номерний знак НОМЕР_4 . У той же час, державний номерний знак НОМЕР_2 закріплено за транспортним засобом марки SCHMITZ SPR 24, 2010 року випуску, проте із номером шасі (кузова) НОМЕР_5 .

Iстотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Практичне застосування статті 651 ЦК України висвітлено у постанові Верховного Суду України від 18 вересня 2013 року у справі № 6-75цс13, в якій зазначено, зокрема, що суд оцінює істотність порушення договору, використовуючи термін «значна міра», яка проявляється у позбавленні сторони бажаного результату, який вона мала отримати при укладенні договору. При цьому вина сторони, яка істотно порушила договір, не має будь-якого значення ні для оцінки порушення як істотного, ні для виникнення права у другої сторони вимагати розірвання договору. Важливим критерієм істотності порушення договору також є розмір завданої шкоди, спричиненої таким порушенням, і який позбавляє потерпілу сторону отримати бажане при укладенні договору. Мова йде не лише про завдання шкоди у грошовій формі, що є прямими збитками, а також і про становище такої сторони, коли вона позбавляється можливості використовувати отримані результати договору.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених цим змістом зобов`язання.

Згідно частини другої статті 653 ЦК України у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняється.

Відповідно до статті 693 ЦК України якщо продавець, який одержав суму попередньої оплати товару, не передав товар у встановлений строк, покупець має право вимагати передання оплаченого товару або повернення суми попередньої оплати.

Судом першої інстанцій було встановлено, що в інформаційному повідомлення, яка було розміщене на сайті https://setam.net.ua/auction/332665 про проведення електронних торгів у відомостях про майно, його склад, характеристики, опис було зазначено: марка - SCHMITZ, модель - SPR 24, рік випуску - 2010, державний номерний знак - НОМЕР_2 , номер шасі (кузову) - НОМЕР_3 . (том 1, а.с. 10, 34)

Разом з тим, коли ОСОБА_1 придбав вказане майно та вніс за нього грошові кошти на рахунок продавця товару - Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, то, пізніше, звернувшись до Регіонального сервісного центру МВС в Черкаській області дізнався, що придбаний ним товар не відповідав тим характеристикам, які були вказані в інформаційному повідомленні, розміщеному на сайті setam.net.ua.

Отже, суд першої інстанції на підставі наданих сторонами доказів, оцінивши їх в сукупності, дійшов обґрунтованого висновку, що надання продавцем недостовірної інформації щодо придбаного покупцем транспортного засобу, є істотним порушенням умов договору купівлі-продажу, оскільки якби позивач знав про реальні технічні характеристики та модель виставленого на продаж (торги) транспортного засобу, то він би не приймав участь у прилюдних торгах щодо реалізації такого майна.

Доводи апеляційної скарги, що Міністерство юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС є неналежним відповідачем у справі є необґрунтованими з огляду на таке.

За змістом статті 655 ЦК України сторонами правочину є продавець та покупець, тому суди правильно поклали на виконавчу службу як продавця обов`язок зі сплати коштів за договором купівлі-продажу спірного транспортного засобу.

Слід зазначити, що організатор електронних торгів, за змістом

пункту 1 Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року № 656/5 (чинний на час проведення торгів), лише забезпечує здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення Системи, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у Системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Таким чином, цим положенням не визначено повноваження організатора приймати грошові кошти за майно, що реалізується, та передати це майно після реалізації переможцю торгів, тобто покупцю.

За таких обставин, вказані доводи апеляційної скарги є неаргументованими.

Інші доводи, наведені в апеляційній скарзі, були предметом дослідження суду першої інстанції з наданням належної правової оцінки всім фактичним обставинам даної справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, з якою погоджується суд апеляційної інстанції.

У відповідності до вимог ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає, що постановлене у справі рішення є законним та обґрунтованим і підстав для його зміни чи скасування за наведеними у апеляційній скарзі доводами не вбачає.

Керуючись ст.ст. 258, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби -залишити без задоволення.

Рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 02 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби та Державного підприємства «Сетам», третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Магістраль Транс» про захист прав споживачів - залишити без змін.

Судові витрати, понесені у зв`язку із переглядом справи у суді апеляційної інстанції залишити за особою, яка подала апеляційну скаргу.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, в порядку та за умов, визначених ЦПК України.

Головуюча О.В. Карпенко

Судді Л.І. Василенко

В.О. Єльцов

/повний текст постанови виготовлений 09 березня 2021 року/