Справа № 374/251/21
Рішення

Іменем України

"21" грудня 2021 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Шевченко І.І.

при секретарі Лєвшин Н.О.

з участю позивача ОСОБА_1

та відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик цивільну справу в загальному позовному провадженні за позовом ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

встановив:

позивач просить суд визначити їй, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк у три місяці з моменту набрання законної сили рішенням суду, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , обґрунтовуючи позов наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її баба, ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим виконкомом Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області від 23.05.2003 року, серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_5 залишилося спадкове майно у вигляді права на мельну частку (пай), яка перебуває у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «Обрій» розміром 330 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж частки в натурі (на місцевості) на території Кагарлицького району Київської області, що підтверджується сертифікатом на право на земельну частку пай серії КВ №011206.

На вказане спадкове майно ОСОБА_5 зробила заповіт на ім`я своєї доньки - ОСОБА_4 , який був посвідчений 11.03.2000 року за реєстровим № 29 секретарем Виконкому Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області.

Після смерті ОСОБА_5 спадщину прийняла її донька (її матір) - ОСОБА_4 .

Ржищівською міською державною нотаріальною конторою Київської області була заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть виконкому Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області від 01.02.2012 року, серії НОМЕР_2 .

Однак, за життя ОСОБА_4 не встигла оформити на своє ім`я права на вищевказану земельну ділянку.

Спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилася.

Однак, в строки, встановлені ст. 1270 ЦК України, вона не встигла подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті матері, ОСОБА_4 .

У зв`язку із цим вона змушена звернутися до суду із позовом про надання їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері.

Тривалий час після смерті матері вона не мала можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, так як вона була зайнята доглядом свої онуків, тому що їхні батьки перебували увесь час на роботі, та не мали можливості бути біля дітей.

ІНФОРМАЦІЯ_4 у неї народився онук, ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження від 19.06.2008 року, серії НОМЕР_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_5 у неї народилася онука, ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про народження від 30.03.2010 року , серії НОМЕР_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_6 у неї народився онук, ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про народження від 19.07.2017 року, серії № НОМЕР_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_7 у неї народилася онука, ОСОБА_9 ,що підтверджується свідоцтвом про народження від 18.02.2021 року , серії НОМЕР_6 .

Так, як вона має постійне місце проживання в м. Борисполі, вона фізично не мала можливості виїхати до м. Ржищів для заведення спадкової справи після її смерті.

Рішенням виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області від 19.03.2020 року № 50 її призначено опікуном над її племінницею, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Рішенням виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області від 19.03.2020 року № 51 її призначено опікуном над її племінником, ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_9 .

Рішенням виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області від 19.03.2020 року № 52 її призначено опікуном над її племінником, ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Рішенням виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області від 19.03.2020 року № 53 її призначено опікуном над її племінником, ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_11 .

Перебування під її опікою племінників також завадило їй вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Крім того, тривалий час після смерті матері вона не могла звернутись до нотаріальної контори, оскільки не могла змиритись із смертю матері, смерть матері стала для неї сильним психотравмуючим фактором, тривалий час вона перебувала в пригніченому стані. Її охопив стан розпачу та постійної депресії, внаслідок чого в неї погіршився стан здоров`я, на відновлення якого знадобилось багато часу.

Також, вона не була обізнаною щодо діючого законодавства, а саме щодо терміну встановленого для подання заяви на прийняття спадщини, тому своєчасно не звернулась з заявою щодо прийняття спадщини.

Ці обставини, а саме неправильне розуміння нею самого процесу спадкування, так як вона не є юристом за фахом, і стало додатковою причиною пропущення нею строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Наведені причини завадили їй використати надане законне право як спадкоємця вищезазначеного спадкового майна, і вчасно звернутися до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину.

Згідно із ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Представник відповідача в особі Ржищівської міської ради Київської області в судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у відсутність представника міської ради. Щодо вирішення спору покладаються на розсуд суду.

Відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги позивача визнає та не заперечує проти задоволенні її позову. Наміру приймати спадщину не має.

Відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги позивача визнає та не заперечує проти задоволенні її позову. Наміру приймати спадщину не має.

Відповідач ОСОБА_3 позовні вимоги позивача визнає та не заперечує проти задоволенні її позову. Наміру приймати спадщину не має.

Суд, вислухавши сторони та вивчивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_12 померла ОСОБА_14 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим виконкомом Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області від 23.05.2003 року, серії НОМЕР_7 .

Після смерті ОСОБА_5 залишилося спадкове майно у вигляді права на мельну частку (пай), яка перебуває у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «Обрій» розміром 3,30 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж частки в натурі (на місцевості) на території Кагарлицького району Київської області, що підтверджується сертифікатом на право на земельну частку пай серії КВ №011206.

На вказане спадкове майно ОСОБА_5 зробила заповіт на ім`я своєї доньки - ОСОБА_4 , який був посвідчений 11.03.2000 року за реєстровим № 29 секретарем виконкому Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області.

Після смерті ОСОБА_5 спадщину прийняла її донька (матір позивача та відповідачів) - ОСОБА_4 .

Ржищівською міською державною нотаріальною конторою Київської області була заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть виконкому Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області від 01.02.2012 року, серії НОМЕР_2 .

Однак, за життя ОСОБА_4 не встигла оформити на своє ім`я права на вищевказану земельну ділянку.

Спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилася.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Після смерті ОСОБА_4 залишились її діти, тобто позивач ОСОБА_1 та відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Інших спадкоємців за законом першої черги після ОСОБА_4 не залишилось.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 приймати спадщину не мають, про що засвідчили під час судового розгляду.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За таких обставин заявлені причини пропуску строку для прийняття спадщини не можуть вважатися поважними та такими, що пов`язані із об`єктивними, непереборними, істотними труднощами.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 04 листопада 2015 року (справа №6-148цс15).

Відповідно до п.п. 2, 6 ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність і ними суд має керуватися при вирішенні питання про права на спадкування.

Суд оцінивши наявні у справі докази, з урахуванням обставин справи, приходить до висновку, що ОСОБА_1 з поважних причин пропустили встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією, яка висловленою Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

З врахуванням конкретних обставин справи, суд приходить до висновку про визнання даних обставин пропуску строку поважними, а тому позов підлягає до задоволення.

На підставі викладеного та керуючись Законом України від 02 вересня 1993 року «Про нотаріат», ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», «Інструкцією про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» , затверджена наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 1994 року № 18/5, ст. ст. 4, 76-89, 141, 258, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України суд, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк три місяці з моменту набрання законної сили рішенням суду, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Апеляційні скарги на рішення можуть бути подані протягом 30 днів з дня його складення подавши безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 28.12.2021 р.

Суддя І.І. Шевченко