ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2021 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Момот Л.С.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

за участю представника позивача ОСОБА_2 ,

за участю представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастів Київської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про визнання неправомірними та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

22.07.2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про визнання неправомірним та скасування рішення. В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що вона є власником житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 . Договором від 29.12.2017 року № К-25-17-0154 між ПрАТ «Київобленерго», як виконавцем послуг та нею, як замовником було приєднано даний житловий будинок до електричних мереж. Прилад обліку електричної енергії (електролічильник) знаходився на території її домоволодіння, на електроопорі, поміщений в спеціальну опломбовану шафу. 06.03.2021 року отримала листа від 11.02.2021 року відправлений відповідачем, в якому зазначено, що 11.02.2021 року під час проведення працівниками Товариства електроустановок щодо дотримання ПРРЕЕ, було виявлено факт порушення та складено провідними інженерами ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Акт про порушення ПРРЕЕ № К 046099 від 11.02.2021 року. Відповідно до даного Акту, вказані працівники склали його за участі позивача, виявивши порушення обліку електричної енергії, зокрема п. 5.5.5 п.п. 5 Розділу 5.5 ПРРЕЕ, а саме встановлення антени високочастотного генератора на корпус лічильника з метою зміни показів приладу обліку електроенергії. Електроенергія, що споживається, приладом обліку не обліковується. Як зазначає позивач, ознайомившись з отриманими матеріалами, вважає, що в даному випадку має місце недобросовісна поведінка представників ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», грубе порушення діючого законодавства та порушення в зв`язку з цим її прав, як споживача. У зв`язку з чим просить визнати протиправним та скасувати рішення комісії ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», оформленого протоколом від 12.07.2021 року № 280, прийняте за результатами розгляду акту від 11.02.2021 року № К 046299 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 23.07.2021 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

17.09.2021 року через канцелярію суду від представника відповідача ОСОБА_3 надійшла заява в якій останній просив розглядати справу за позовом ОСОБА_1 про визнання неправомірним та скасування рішення за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17.09.2021 року в задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_3 про розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про визнання неправомірними та скасування рішення за правилами загального позовного провадження відмовлено. Підставою відмови було те, що вказана заява була подана з порушенням строку її подачі без надання доказів обґрунтування поважності такого пропуску.

В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали з підстав викладених в позовній заяві та просили їх задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги не визнав та в задоволенні позову просив відмовити.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Положеннями ст. 13 ЦПК України, передбачено що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При розгляді справи судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_2 на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого 13.05.2014 року Перепелицею Ж.П., приватним нотаріусом Фастівського районного нотаріального округу Київської області, зареєстровано в реєстрі за № 1446.

29.12.2017 року між Приватним акціонерним товариством «Київобленерго» та ОСОБА_1 укладено договір про приєднання до електричних мереж № К-25-17-0154. За цим Договором до електричних мереж Виконавця послуг приєднується індивідуальний житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_3 .

24.05.2018 року між ОСОБА_1 , як споживач з одного боку та ПрАТ «Київобленерго», як електропостачальник, з іншого боку укладено договір № 200476299 про користування електричною енергією. За цим Договором електропостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати електричну енергію на об`єкт споживача житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_3 . Загальними зборами акціонерів ПрАТ «Київобленерго» від 21.08.2020 року прийнято рішення щодо зміни найменування Товариства. З 03.09.2020 року офіційна назва ПрАТ «Київобленерго» змінилася на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі».

11.02.2021 року представниками Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» при проведені перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ, за адресою: АДРЕСА_3 було виявлено факт порушення п. 5.5.5 п. 5 ПРРЕЕ порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: встановлення антени високочастотного генератора на корпус лічильника з метою зміни показів приладу обліку електроенергії. Електроенергія, що споживається, приладом обліку не обліковується, про що у відповідності до ПРРЕЕ складено Акт про порушення № К046099.

Згідно протоколу № 075 від 23.03.2021 року засідання комісії по розгляду акта № К046099 від 11.02.2021 року про виявлене порушення ПРРЕЕ вирішено повторно провести засідання комісії на 06.04.2021 року о 15:30 год. після вилучення та заміни приладу обліку, що погоджено із споживачем.

Згідно протоколу № 149 від 06.04.2021 року засідання комісії по розгляду акта № К046099 від 11.02.2021 року про виявлене порушення ПРРЕЕ вирішено вилучені речові докази: лічильник НІК 2301АР2 зав. № 10001173 та високочастотний генератор, що запакований в сейф-пакет та опломбовано пломбою направити на проведення експертного дослідження. Після висновку експертизи, повторно запросити споживача на комісію.

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення електротехнічного дослідження від 25.05.2021 року № 9722, при підключенні наданого на дослідження пристрою частотного випромінювання, який розміщений в полімерному корпусі чорного кольору, до джерела змінного струму напругою 220 В та частотою 50ГЦ, при положенні потенціометру регулювання потужності у положенні максимуму (крайнє праве положення) і при розміщенні його робочої частини (коаксіального кабелю з відгалуженнями чорного та червоного кольору) біля лицьової частини прозорої кришки лічильника електричної енергії типу НІК 2301 АР2 зав. 17 року випуску, здійснюється високочастотний вплив на лічильник електричної енергії, а саме повне блокування обліку електроенергії протягом всього періоду впливу. Пристрій в чорному полімерному корпусі, що наданий на дослідження разом із лічильником електричної енергії типу НІК 2301 АР2 зав. № 17 року випуску, є високочастотним генератором з робочою частотою вихідного сигналу в діапазоні від 529,6 МГц до 530,0 МГц, який за допомогою дипольної антени створює високочастотне випромінювання значної потужності.

Згідно протоколу № 280 від 12.07.2021 року засідання комісії по розгляду акта № К046299 від 11.02.2021 року про виявлене порушення ПРРЕЕ вирішено провести нарахування про порушення за 366 днів з 11.02.2020 року по 11.02.2021 року.

Відповідачу нараховано згідно ПРРЕЕ обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення цих правил в розмірі 24844 квт.год.

Згідно ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсам.

Так, у відповідності до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України, користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику визначена ст. 27 цього Закону, відповідно до якої за порушення законодавства про електроенергетику встановлено законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Частиною 6 ст. 56 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачено, що постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку.

Як встановлено судом, на момент укладення між сторонами договорів про постачання електричної енергії діяли Правила користування електричною енергією (ПКЕЕ).

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), зокрема, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженої постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року, які набрали чинності 11.06.2018 року.

Відповідно до пункту 1.1.1 ПРРЕЕ ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Згідно з підпунктами 1, 4, 19, 20 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Пунктом 8.2.4 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред&apos;явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно з п. 8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні актів про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі № 910/17955/1772 висловлено правову позицію, що нарахування на підставі договору за недовраховану електроенергію є платою за поставлену електричну енергію. Розмір нарахування за недовраховану електроенергію визначається згідно ізПКЕЕта відповідно до Методики за встановленими нею формулами.

Відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені (п. 3.3ПКЕЕ).

Згідно приписів підпункту 26 пункту 10.2ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Саме рішення комісії електропостачальника є підставою для виникнення в споживача обов`язку сплатити вартість недорахованої електричної енергії.

Перевіряючи обґрунтованість такого рішення суд повинен встановити вчинення споживачем відповідного порушення ПКЕЕ чи договору на постачання електричної енергії, належне фіксування цього порушення відповідним актом, правильність нарахування вартості не облікованої електричної енергії, дотримання електропостачальником інших вимог ПКЕЕ та Методики.

При розгляді судом встановлено, що Акт про виявлені порушення №К 046099 від 11.02.2021 року складений з грубим порушенням.

Так, згідно Акта представниками ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» при проведені перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ, за адресою: АДРЕСА_3 було виявлено факт порушення п. 5.5.5 п. 5 ПРРЕЕ, а саме: встановлення антени високочастотного генератора на корпус лічильника з метою зміни показів приладу обліку електроенергії. Електроенергія, що споживається, приладом обліку не обліковується. Інші пошкодження шафи обліку не виявлено.

Також, в даному Акті зазначено, що «споживач допустив на територію домоволодіння для складання переліку струмових приймачів та не надав паспортів на всі існуючі електрообладнання. При цьому було вилучено високовольтний генератор, необхідно надати можливість працівникам ДТЕК КРЕМ провести заміну приладу обліку електромереж.

Підписаний Акт представниками оператора системи ОСОБА_4 та ОСОБА_5 споживач від підпису відмовилася. Відмову споживача засвідчив свідок О.М.Сова. споживач з вищевикладеним ознайомлений від зауважень відмовився. До акту про порушення додається фото та відео матеріали.

Разом з тим, як встановлено судом при розгляді справи, вказаний Акт було складено 11 лютого 2021 року о 19 годині 45 хвилин вечірня пора світового зимового дня. З показань свідків, а саме осіб які зазначені в Акті як особи оператора системи і які складали вказаний акт ( ОСОБА_4 та ОСОБА_6 ), при здійсненні ними перевірки за адресою: АДРЕСА_3 , та під час складання вказаного акту, споживач не був присутнім, як і не був присутнім при виявлені та вилучені високовольтного генератора, який був розміщений на опорі (стовбі), що розміщений на межі паркану та території домоволодіння. Даний прилад було знято та поміщено у поліетиленовий пакет. В ході його виявлення та вилучення ні споживач ні свідок присутніми не були. Свідок був залучений для підписання акта після того як акт було складено.

В судовому засіданні були допитані експерт, свідки, які суду показали:

Так, експерт ОСОБА_7 , зазначив, що складав висновок щодо електротехнічного дослідження пристрою частотного випромінювання, який було надано представниками ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі». Даний прилад надійшов в пакеті, сам прилад неіндефікований, а тому вони фіксують тільки частоту. Даний пристрій середньої частоти. При вилучені пристрою він не був присутнім , а тому неможе запевнити в якому стані він перебував (працював/ не працював). У висновку містяться всі описи дослідження.

Свідок ОСОБА_8 , суду показала, що працює в ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» та є членом комісії по розгляду акту про порушення. На комісії розглядалися наявні документи щодо складеного акту про порушення та фотоматеріали про порушення. Матеріали відеозьомки не були надані та небули розглянуті. Нею були проведені розрахунки по оплаті за порушення.

Свідок ОСОБА_9 , є керівник підрозділу рейдової бригшади ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» . зазначив, що працівники які склали акт про порушення мають права складати такі акти при виявлені порушення. Це входить в їх посадові інструкції. Акт про вилучення вказаного приладу не складався так, як це не передбачено. На засіданні комісії прийнято рішення на підставі документів, які ули надані. Матеріали відеозьомки не досліджувалися. Відео було у телефоні працівників.

Свідок ОСОБА_4 , перебуває у трудових відносинах з відповідачем. За місцем проживання позивача прибули за дослідженням комп`ютера, який виявив порушення. При прибуті до домогосподарства позивача на подвір`я ніхто не заходив. Постукали у двері а згодом зателефонували позивачу. Ніхто не вийшов на подвір`я і не взяв слухавку. Електроопора перебуває на межі території подвір`я. було виявлено прилад який було поміщено в поліетиленовий пакет. В якому положені була ручка приладу він не знає. Всі дії були зафіксовані за допомогою телефона. Після цього було залучено свідка, особу якй йшов по дорозі. Адресу не запитували.

Свідок ОСОБА_5 , позазав, що перебуває в трудових відносинах з позивачем, та надав покази аналогічні показам свідка ОСОБА_4 в свою чергу зазначив, що акт про порушення було складено без споживача, свідок був залучений після складання акту.

Здійснити виклик до суду та допитати свідка ОСОБА_10 , у суду невиявилося можливим із-за відсутності даних про вказану особу та не надання таких даних стороною відповідача, що позбавило суд, підтвердити або спростувати викладені факти вказані в акті про порушення, який є предметом спору.

Також, представником відповідача не були надані фото та відеоматеріали, відомості про які містяться в акті про порушення. При цьому представник відповідача зазначив, що справа слухається в спрощеному порядку і строк подачі вказаних доказів ним пропущено.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 83 ЦПК України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`активних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд.

Згідно з вимогами ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 58 ЦПК).

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду по справі № 911/1010/19 зазначив, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установлених законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Відповідно достатті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права.

Керуючись Рішенням ЄСПЛ від 18.07.2006 року у справі "Проніна проти України", аналізуючи повноту дослідження судами обставин справи, колегія суддів зазначає, що пункт 1 статті 6 Конвенції не зобов`язує національні суди надавати детальну відповідь на кожен аргумент заявника (сторони у справі). Суди зобов`язані давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Питання чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає з статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки в світлі конкретних обставин справи (пункти 21, 23 Рішення).

Також Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Отже, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є правомірними, обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, з відповідача необхідно стягнути судовий збір в розмірі 908,00 грн.

Керуючись ст. 4,11,12,13,76-81,89,141,265,268 ЦПК України, на підставі ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована: АДРЕСА_4 , фактично прож.: АДРЕСА_3 до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», : місцезн.: Київська область, м. Вишневе, вул. Київська, 2-Б про визнання неправомірними та скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» оформленого протоколом від 12.07.2021 № 280, прийняте за результатами розгляду акту від 11.02.2021 № К 046299 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Стягнути з ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», : місцезн.: Київська область, м. Вишневе, вул. Київська, 2-Б на користь держави витрати по сплаті судового збору в розмірі 908,00 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Повний текст рішення складено 28.12.2021 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В.Соловей