У Х В А Л А

іменем України

"28" грудня 2021 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О. І. , розглянувши позовну заяву з додатками ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, -

В С ТА Н О В И В :

В жовтні 2021 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області поштовим відправленням надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації.

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана ОСОБА_1 позовна заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду як справа позовного провадження.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 жовтня 2021 року головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І.

Ухвалою судді від 27.10.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано заявнику строк, протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали судді, для усунення недоліків поданої заяви.

27.10.2021 року зазначена ухвала судді була направлена для виконання поштовим відправленням з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу позивача вказану в позовній заяві: АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи вбачається, що позивач копію ухвали судді про залишення позовної заяви без руху особисто не отримала, проте, на адресу суду повернулося повідомлення про вручення поштового відправлення із відміткою «адресат відмовився».

Згідно з ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Приписами ст. 130 ЦПК України передбачено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сімї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сімї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення. У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

Отже, зі змісту наведених норм процесуального права випливають конкретні відмітки, які мають робитись щодо судових повідомлень особами, які здійснюють їх поштову доставку у вигляді рекомендованих листів.

Враховуючи положення чинного цивільно-процесуального законодавства відмітка «адресат відмовився» дає суду обґрунтовані процесуальні підстави для визначення факту належного повідомлення сторони у судовій справі.

Згідно частини першої статті 44 ЦПК Україна, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Отже, суддя вважає, що позивача було повідомлено про залишення його позовної заяви без руху та про порядок і спосіб усунення недоліків позовної заяви. Проте, у вказаний десятиденний строк, жодних документів на усунення недоліків позову від позивача не надходило. Відтак, ухвала судді від 27 жовтня 2021 року про залишення позовної заяви без руху позивачем не виконана, недоліки позовної заяви не усунуто.

Системний аналіз чинного цивільно-процесуального законодавства дає підстави вважати, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12 липня 2007 року).

Учасник справи зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (Рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Компанія "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А." проти Іспанії").

З огляду на вищевикладене, можна зробити висновок, що особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків.

Відмова позивача від отримання поштового відправлення з ухвалою судді про залишення позову без руху, не усунення недоліків, зазначених в ухвалі судді свідчать про зловживання процесуальними правами та про небажання позивача сприяти розгляду справи за його позовом.

Законодавець не покладає на суд обов`язку повторно постановити ухвалу про залишення позову без руху в разі її не виконання.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України зазначено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, вважаю за необхідне визнати позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації неподаною та повернути її позивачу разом з доданими до неї документами.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185, 261, 353 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, - вважати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

СуддяО. І. Орєхов