ПОСТАНОВА

Іменем України

24 грудня 2021 року м. Кропивницький

справа № 390/17/21

провадження № 22-ц/4809/1651/21

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: Карпенка О. Л. (головуючий, суддя-доповідач), Голованя А. М., Мурашка С. І.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Озерна Олена Петрівна,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області (суддя Терещенко Д. В.) від 16 липня 2021 року,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

11 січня 2021 року ОСОБА_1 пред`явила позов до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 вказавши як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Озерну Олену Петрівну про визнання недійсним та скасування договорів дарування.

Свої вимоги позивачка обґрунтувала тим, що відповідач ОСОБА_2 знаючи про рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 28 грудня 2017 року у справі ЄУН 390/1519/16-ц, де за позивачем визнано право власності на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 , здійснив відчуження вказаної нерухомості. За таких обставин, зазначені дії призвели до неможливості виконання рішення суду. ОСОБА_1 стверджує, що укладені договори дарування спірної квартири є фіктивними, оскільки їх вчинено відповідачами без наміру створення правових наслідків. На підставі наведеного та посилаючись на приписи статті 234 ЦК України просила задовольнити позовні вимоги.

21 травня 2021 року ОСОБА_1 подала до суду заяву від 20 травня 2021 року про збільшення позовних вимог, мотивувавши її тим, що в ході підготовки заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру, з`ясувалося, що 18 листопада 2019 року укладено договір купівлі-продажу між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького нотаріального округу Тєрєховою Світланою Володимирівною. Вважає договір купівлі-продажу фраудаторним, тобто таким, що вчинений на шкоду кредитору, а сторонами вказаного договору при його укладанні було порушено зобов`язання щодо утримання від дій, які могли б порушити права інших осіб.

Того ж дня ОСОБА_1 до суду подала заяву про залучення співвідповідача - ОСОБА_6 , а також заяву про забезпечення позову в якій просила вжити заходи шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Короткий зміст рішення суду

Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 16 липня 2021 року в прийнятті заяви позивача про збільшення позовних вимог та у задоволенні клопотання про залучення співвідповідача ОСОБА_6 відмовлено.

Заяву про збільшення позовних вимог повернуто позивачу. Роз`яснено позивачу процесуальне право на звернення до суду з позовом в загальному провадженні, згідно з положеннями ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову від 14 квітня 2021 року повернуто позивачеві.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 від 21травня 2021 року про забезпечення позову про визнання недійсними та скасування договорів дарування відмовлено.

Повернуто ОСОБА_1 сплачений нею судовий збір у розмірі 454,00 грн.

Так, вирішуючи питання щодо прийняття заяви про збільшення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що заява позивача від 21 травня 2021 року про збільшення позовних вимог по суті є фактично поданням окремого нового позову, з іншим підставами позову та іншими вимогами, які пред`явлені до іншого відповідача - ОСОБА_6 , а оскільки будь-яких інших вимог у первісному позові до цієї особи позивачем не заявлено, тому правових підстав для залучення її до участі у справі відсутні.

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду в частині вирішення клопотання про залучення співвідповідача та вирішення заяви про збільшення позовних вимог, ОСОБА_1 подала до суду апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить частково скасувати ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 16 липня 2021 року та постановити нову про прийняття заяви про збільшення позовних вимог та клопотання про залучення співвідповідача ОСОБА_6 .

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що заява позивача від 21 травня 2021 року про збільшення позовних вимог по суті є заявою про зміну предмету та підставою позову. Звертає увагу на те, що предметом даної справи є відновлення порушеного права власності позивача на отримання належної їй нерухомості. Підставою позову є скасування усіх незаконних договорів, а тому, вона вважає незаконним висновок суду, що вимоги викладені у заяві про збільшення позовних вимог не є похідними від позовних вимог. Викладених нею в первісній заяві.

Також вказує на те, що вона з дотриманням закону подала до суду заяву про залучення співвідповідача, але суд її вирішив неправильно, без урахування обставин цієї справи.

Рішення про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру ОСОБА_1 не оскаржує.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 24 грудня 2021 року апеляційне провадження на ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 16 липня 2021 року в частині оскарження відмови у задоволенні клопотання про залучення співвідповідача закрито.

Узагальнені доводи і заперечень інших учасників справи

Відзивів на апеляційну скаргу у визначений судом строк від інших учасників справи до апеляційного суду не надійшло.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції частина третя статті 360 ЦПК України.

Розгляд справи в апеляційній інстанції

За змістом ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення (вразі неприйняття) заяви позивачеві (заявникові) (п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно зі ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Крім того, диспозитивність цивільного судочинства, згідно з частинами 1, 3 статті 13 ЦПК України передбачає, зокрема, таке: суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках; учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви

Доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.

Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову або про збільшення кількості позовних вимог та підстав позову є повернення такої заяви (ч. 6 ст. 185 ЦПК України) та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову.

Повернення у таких випадках заяви про збільшення позовних вимог не є надмірним формалізмом так. як позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Подібні за змістом висновки щодо застосування норм процесуального права про збільшення позивачем розміру позовних вимог викладені в постановах Верховного Суду від від 22 січня 2020 року у справі № 826/19197/16, від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19, від 05 серпня 2020 року у справі № 177/1163/16-ц.

У цій справі суд апеляційної інстанції зобов`язаний перевірити правильність та обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції про повернення позивачу заяви про збільшення позовних вимог.

Зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 від 11 січня 2021 року вбачається, що позивачка просила суд про таке:

-визнати недійсним та скасувати договір дарування, укладений 02 серпня 2016 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського районного нотаріального округу Воронько Тетяною Миколаївною, зареєстрований в реєстрі за № 196;

-визнати недійсним та скасувати договір дарування, укладений 20 жовтня 2016 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського районного нотаріального округу Воронько Тетяною Миколаївною, зареєстрований в реєстрі за № 275;

-визнати недійсним та скасувати договір дарування, укладений 19 червня 2018 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Озерною Оленою Петрівною, зареєстрований в реєстрі за № 485.

У заяві про збільшення позовних вимог від 20 травня 2021 року, яка надійшла до місцевого суду 21 травня 2021 року, позивачка зазначила наступне:

-визнати недійсним та скасувати договір дарування, укладений 02 серпня 2016 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського районного нотаріального округу Воронько Тетяною Миколаївною, зареєстрований в реєстрі за № 196;

-визнати недійсним та скасувати договір дарування, укладений 20 жовтня 2016 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського районного нотаріального округу Воронько Тетяною Миколаївною, зареєстрований в реєстрі за № 275;

-визнати недійсним та скасувати договір дарування, укладений 19 червня 2018 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Озерною Оленою Петрівною, зареєстрований в реєстрі за № 485;

-визнати недійсним та скасувати договір купівлі-продажу, укладений 18 листопада 2019 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Тєрєховою Світланою Володимирівною, зареєстрований в реєстрі за № 1663.

Тобто, раніше заявлені три позовні вимог немайнового характеру про визнання недійсними та скасування правочинів дарування, позивачка доповнила ще однією позовною вимогою немайнового характеру про визнання недійсним та скасування договору купівлі-продажу.

Отже, ОСОБА_1 не збільшила розмір раніше заявлених позовних вимог так, як це неможливо з огляду на їх немайновий характер, а фактично пред`явила ще один позовну вимогу з наведенням на її обґрунтування нових обставин, які стосуються виключно її нової позовної вимоги та іншого складу учасників спірних правовідносин.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку, що під збільшенням ОСОБА_1 позовних вимог криється пред`явлення нею ще одного нового позову в межах вже наявної справи за зверненням до суду цієї ж таки позивачки, що не передбачено цивільно-процесуальним законодавством та суперечить змісту п. 2. ч. 2 ст. 49 ЦПК України, на який вона посилалася в обґрунтування своєї заяви від 20 травня 2021 року.

Оскільки суд першої інстанції ухвалив правильне рішення про повернення заяви про збільшення позовних вимог та роз`яснив позивачці її право на звернення до суду з окремим позовом, то твердження апеляційної скарги про, нібито, порушенні права позивача на доступ до суду та захист видається безпідставним.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно з статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, апеляційний суд вважає, що зазначені в апеляційній скарзі аргументи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, а тому підстав для задоволення апеляційної скарги немає.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382 - 384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залишити вимоги апеляційної скарги ОСОБА_1 без задоволення, а ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 16 липня 2021 року без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 24 грудня 2021 року.

Головуючий О. Л. Карпенко

Судді А. М. Головань

С. І. Мурашко