Провадження № 2/234/4093/21
23 грудня 2021 року м. Краматорськ
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
До суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до позовної заяви, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 , у віці 93 років. Після її смерті залишилося спадкове майно, яке складається з квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Мати позивача при народженні мала прізвище « ОСОБА_4 ». У неї є рідна сестра ОСОБА_5 , яка після одруження отримала прізвище « ОСОБА_6 ». Потім вона народила доньку (двоюрідну сестру позивача) ОСОБА_7 , яка після одруження отримала прізвище « ОСОБА_8 ». ОСОБА_3 , за життя склала заповіт, відповідно до заповіту вона заповідала усе належне їй майно, де б воно не знаходилося, та з чого б не складалося позивачу. Після смерті матері, позивач звернувся до адвоката, якому сказав, що разом з матір`ю проживає за місцем його реєстрації з 2013 року, але мати зареєстрована за іншою адресою. Адвокат йому пояснив, що, якщо він проживає разом з матір`ю, то він прийняв спадщину автоматично. Так, дійсно з початку 2013 року його мати проживала разом з ним без реєстрації, оскільки вона була людиною дуже похилого віку та не мала можливості сама себе доглядати. Про заповіт йому стало відомо тільки в травні 2021 року, коли він приїхав до м. Краматорськ та прибув до її квартири. В травні 2021 року він звернувся до нотаріуса, із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , але в нотаріальній конторі йому надали Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої вбачається, що позивач пропустив шестимісячний строк, наданий йому законом для прийняття спадщини. Він одразу звернувся до адвоката з метою подати позовну заяву до суду, але адвокат позов до суду не подав, тому в вересні 2021 року йому довелося звернутися до іншого адвоката, який і звернувся із зазначеним позовом до суду. Вважає причини пропуску строку поважними та просить надати додатковий строк тривалістю три місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Ухвалою Краматорського міського суду від 05.10.2021 року позовна заява була прийнята до розгляду та у справі було відкрито загальне позовне провадження.
Ухвалою Краматорського міського суду від 05.11.2021 року за результатами проведення підготовчого судового засідання справа була призначена до розгляду по суті.
Представник позивача адвокат Шейко К.В. у судове засідання не з`явився, але надав суду заяву з проханням розглянути справу у судовому засіданні у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явилася за невідомою суду причиною, про час, дату та місце слухання справи повідомлялася належним чином, та від неї не надійшло клопотання про відкладення слухання справи. Відзиву на позовну заяву відповідачем надано не було.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Отже, суд вважає за можливе розглянути справу у порядку заочного провадження, адже існують всі умови для ухвалення заочного рішення, передбачені ч. 1 ст. 280 ЦПК України.
Інших заяв та клопотань від сторін не надійшло,
Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,
Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 , актовий запис № 1560 від 24.11.1961 року, « ОСОБА_9 » (мовою оригіналу) народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками якого зазначені « ОСОБА_10 » (мовою оригіналу) та « ОСОБА_11 » (мовою оригіналу).
Отже, у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 .
Згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 , ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Краматорськ Донецької області.
Відповідно до заповіту від 24.12.1991 року, ОСОБА_3 на випадок її смерті, заповідає свою квартиру АДРЕСА_2 - сину ОСОБА_1 .
Відповідно до довідки щодо реєстрації місця проживання на день смерті за № НОМЕР_3 від 19.05.2021 року, ОСОБА_3 на день смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
У відповідності до довідки про фактичне мешкання за № 01-19/156 від 17.05.2021 року, складеної секретарем комітету мікрорайону № 2 в присутності сусідів ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 встановлено, що ОСОБА_1 мешкав спільно з матір`ю - ОСОБА_3 у період часу з 2013 року по день смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) за адресою: АДРЕСА_3 ).
Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18.05.2021 року, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч. 1 ст. 1221 Цивільного кодексу України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 2 ст. 1270 Цивільного кодексу України, якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.
Крім того, суд враховує норми Європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.
Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), повязаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь-яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).
Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.
Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційним, оскільки він втратить право на спадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця та при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи.
Крім цього судом враховується той факт, що позивач не знав про існування заповіту, який склала за життя спадкодавець ОСОБА_3 , а також, він був невірно проінформований адвокатом щодо процедури отримання спадщини, що стало причиною
порушення строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
На підставі зазначеного, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви на прийняття спадщини є поважними, у зв`язку з чим, позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4 , 5, 12, 13, 76 - 82, 259, 263 - 265, 268, 273,280 ЦПК України ст. ст. 1263,1269 - 1272 ЦК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 додатковий строк у три місяця для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Краматорського міського суду Донецької області протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено в Донецький апеляційний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було врученим у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суддя Д.Г.Костюков