Провадження № 2-о/369/41/21
РІШЕННЯ

Іменем України

15 лютого 2021 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді - Усатова Д.Д.

за участю секретаря- Житар А.А.

розглянувши в відкритому судовому засіданні м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Києво-Святошинська районна державна нотаріальна контора Київської області, про встановлення факту родинних відносин , суд

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2020 року заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, де просить встановити факт, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 є рідною матір`ю ОСОБА_1 , а ОСОБА_1 є рідною дочкою ОСОБА_2 .

Посилається в заяві на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 82 років померла її мати - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 04 січня 2019 року за № НОМЕР_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на майно, яка складається з будинку АДРЕСА_1 . З метою отримання належного позивачу спадкового майна, що належало її матері на момент смерті, вона звернулась з відповідною заявою до державного нотаріуса Плющ Н.В. Києво- Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області. Однак нотаріусом було виявлено, що відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 , виданого Ковпитівською сільською радою Чернігівського району Чернігівської області 11.09.1964 р., у графі «мати» зазначено « ОСОБА_4 », а померла - « ОСОБА_2 ». Таким чином, вказана розбіжність у cвідоцтві про смерть матері та cвідоцтві про народження заявниці не дають можливості оформити свідоцтво про право на спадщину після смерті матері. Враховуючи викладене та те, що заявниця не має можливості документально підтвердити факт наявності родинних відносин між нею - ОСОБА_5 (« ОСОБА_6 і померлою - ОСОБА_2 , заявниця не можу отримати свідоцтво про право на спадщину на ім`я ОСОБА_1 .

Враховуючи викладене вище, неможливості іншим шляхом підтвердити її родинні стосунки з матір`ю, вважає надані докази їх спорідненості достатніми, і просить задовольнити заяву.

Ухвалою судді від 05.11.2020 року відкрито провадження в справі та призначено справу до судового розгляду.

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про розгляд справи за її відсутності.

Заінтересована особа належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду заяви, проте в судове засідання свого представника не направила.

Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Виходячи з цього, суд вважає за можливе розглядати справу у їх відсутності.

Заслухавши заявника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав, або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з пунктом 1 ч. 2 ст.315 ЦПК України суд розглядає, у тому числі, справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

За правилами ст. ст. 94, 315 ЦПК України в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 293 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду з вимогою про встановлення фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Відповідно до п.1 ч.1 статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Також із роз`яснень п. 7 Постанови Пленуму Верховного суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вбачається, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Згідно п.п.2, 3 ч.1 ст.318 ЦПК України у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, повинно бути зазначено: причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_4 , видане виконавчим комітетом Віто-Поштової сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 1.

Разом з тим, встановлено, що на випадок смерті спадкодавиця ОСОБА_2 заповіту не залишила.

19.03.2019 р. за № 344 надійшла заява про прийняття спадщини від ОСОБА_1 . На підставі якої 19.03.2019 р. відкрито спадкову справу № 105/2019 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 .

На день смерті спадкодавці залишилося спадкове майно, яке складається з житлового будинку АДРЕСА_1 , право власності на який за реєстровано ОСОБА_2 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державним реєстратором Віто-Поштової сільської ради Києво-Святошинського району Київської області Бердник А.В. 11.12.2018 р., реєстраційний номер об`єкту - 224, номер запису про право власності : 29502630, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових право на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 149959030 від 18.12.2018 р.

19.08.2020 р. за № 1169 від ОСОБА_1 надійшла заява про видачу їй як дочці ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок АДРЕСА_1 .

Постановою державного нотаріуса Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області Плющ Н.В. відмовлено ОСОБА_1 у видачі їй, як спадкоємиці законом першої черги після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок АДРЕСА_2 .

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 , виданого Ковпитівською сільською радою Чернігівського району Чернігівської області 11.09.1964 р., у графі «мати» зазначено: « ОСОБА_4 », а померла - « ОСОБА_2 ».

Згідно витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 7 від 28.07.2020 року вбачається, що прізвищем до державної реєстрації шлюбу ОСОБА_1 , було - ОСОБА_7 .

Таким чином, вищенаведені обставини, встановлені судом, підтверджують факт родинних відносин між померлою ОСОБА_2 та ОСОБА_1 а саме те, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що заява є обґрунтованою, не порушує будь-чиїх прав та інтересів та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 4,13, 247, 258-259, 263-265, 293-294, 315, 319, 354 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Києво-Святошинська районна державна нотаріальна контора Київської області, про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є дочкою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Д.Д.Усатов