Справа № 755/3443/21
Провадження № 2/755/2360/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"04" березня 2021 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Національного банку України про стягнення середнього заробітку за час невиконання рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 25 лютого 2021 року позивачу відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, позовну заяву ОСОБА_1 до Національного банку України про стягнення середнього заробітку за час невиконання рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника та моральної шкоди залишено без руху з підстав несплати позивачем судового збору за заявлені позовні вимоги.

На виконання вимог ухвали суду від 25 лютого 2021 року позивачем подано до суду заяву про відстрочення сплати судового збору. На обґрунтування заяви зазначає, що протягом 2020 року він не отримував доходу. Крім того, йому належать дві земельні ділянки вартістю 118 200,00 грн. та

21 600,00 грн, за які йому слід до 02 серпня 2021 року сплатити податок. Таким чином, сума судового збору перевищує 5 % річного доходу позивача за 2020 рік.

За змістом частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно із статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Проте, вказаною нормою Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, а відповідна заява сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами. Позивач, який заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Пунктом 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VІ єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

При цьому, суд звертає увагу позивача, що статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням скаржника, та відсутність у нього коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.

Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України «Про судовий збір», суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.

Проаналізувавши подану позивачем заяву про відстрочення від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що у задоволенні вказаної заяви позивачу слід відмовити, оскільки надані позивачем докази про його доходи не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки в повній мірі не характеризують майновий стан заявника або унеможливлюють чи утрудняють сплату судового збору. Наявність спадкового майна та майбутні платежі (податки) не є обґрунтованою підставою неможливості сплати судового збору при зверненні до суду з позовом.

Враховуючи викладене суддя дійшов висновку про відсутність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору та відстрочення такої сплати, оскільки позивач не навів суду обґрунтованих підстав для цього.

Згідно із пунктом 3 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно, то наслідки залишення позовної заяви без руху застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Таким чином, позивачу слід виконати вимоги ухвали суду від 25 лютого 2021 року та за подання даного позову до суду сплатити судовий збір у загальному розмірі 4 408,00 грн.

Враховуючи, що вказана сума судового збору за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку визначена попередньо, суд в подальшому може стягнути недоплачений судовий збір, якщо сума середнього заробітку буде значно перевищувати ставку судового збору в розмірі 908,00 грн.

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок № UA0026005, код банку отримувача № 899998, отримувач УК у Дніпровському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38012871.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 95, 175-177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національного банку України про стягнення середнього заробітку за час невиконання рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника та моральної шкоди - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подання до суду документа про сплату судового збору.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова