Головуючий суду 1 інстанції - Скрипник С.М.
Доповідач -Карташов О.Ю.
Справа № 426/3018/20
Провадження № 22-ц/810/740/20
ЛУГАНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2021 року місто Сєвєродонецьк

Луганський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя Карташов О.Ю.

судді Коновалова В.А., Луганська В.М.

за участю секретаря судового засідання Сінько А.І.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - Ленінська районна у місті Луганську рада

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Луганського апеляційного суду в м. Сєвєродонецьку

апеляційну скаргу

ОСОБА_1

на рішення Сватівського районного суду Луганської області від 22 вересня 2020 року, ухваленого у складі судді Скрипника С.М., в залі судових засідань Сватівського районного суду Луганської області у м. Сватове

за позовом ОСОБА_1 до Ленінської районної у місті Луганську раді про встановлення додаткового строку для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Ленінської районної у місті Луганську раді, у якому просила визначити додатковий строк у три місяці після набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини померлого - ОСОБА_2 .

Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 її чоловік, який постійно проживав у м. Луганську, на тимчасово непідконтрольній владі України території.

Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить недоотримана пенсія за віком, яка була за його життя нарахована Управлінням пенсійного фонду України, але не виплачена та квартира, розташована в місті Луганську Ленінського району.

Позивач ОСОБА_1 зазначала, що вона є єдиним спадкоємцем за законом, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 11.11.2011 року. Інші спадкоємці відсутні. Фактично вони мешкали разом з чоловіком за його життя, але зареєстроване місце проживання у них за різними адресами. Підтвердити їхнє спільне проживання довідкою з місця проживання неможливо, оскільки видана вона на тимчасово окупованій території України органами, непідконтрольними українській владі в м. Луганськ.

29.11.2019 року, після встановлення факту смерті її чоловіка на підставі рішення суду, вона отримала свідоцтво про смерть ОСОБА_2 .

На час звернення її представника ОСОБА_3 до державного нотаріуса Біловодської державної нотаріальної контори Луганської області з питання оформлення спадкових прав позивача, нею вже був пропущений встановлений законодавством строк на подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини. 21.02.2020 нотаріусом було надано роз`яснення за № 225/01- 16, що неможливо оформити спадкові права позивачки на спадщину, яка відкрилася після смерті чоловіка, оскільки пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини, встановлений законодавством та роз`яснено право звернутися до суду. Зазначає, що пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з об`єктивними обставинами, тобто окупацією певної частини Луганської області.

Посилаючись на ці обставини, позивач вважає поважною причину пропуску строку прийняття спадщини, тому просила визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини - 3 місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.

Рішенням Сватівського районного суду Луганської області від 22 вересня 2020 року ухвалено в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Ленінської районної у місті Луганськ ради про встановлення додаткового строку для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Суд вважав, що оскільки останнім місцем проживання спадкодавця є м. Луганськ, тобто населений пункт, на території якого органи державної влади не здійснюють свої повноваження, а спадкоємець ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини подала до приватного нотаріуса Станично-Луганського районного нотаріального округу Луганської області Даровської Н.М., тому відповідно до вимог частини 1 статті 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» місцем відкриття спадщини є смт Станиця Луганська Станично-Луганського району Луганської області і належним відповідачем у даній справі є територіальна громада смт Станиця Луганська в особі відповідних органів.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення Сватівського районного суду Луганської області від 22.09.2020 року по справі № 426/3018/20 і ухвалити нове рішення яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що під час прийняття оскаржуваного рішення, судом першої інстанції не було у повному обсязі досліджено матеріали справи, а висновки суду не відповідають обставинам справи.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Дуванова Л.Л., надав усні пояснення по суті справи, доводи скарги підтримала, зазначивши при цьому, що рішення суду першої інстанції є помилковим, а також прийнятими з порушенням норм матеріального права.

Відповідно до положень ч. 1- 4 ст. 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно з п. 1-5 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність й обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду приходить до наступного.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Луганську, на тимчасово непідконтрольній владі України території, помер чоловік позивачки - ОСОБА_2 .

Факт родинних відносин підтверджений свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 11.11.2011 року.

29.11.2019 року, після встановлення факту смерті її чоловіка на підставі рішення суду, ОСОБА_1 отримала свідоцтво про смерть ОСОБА_2 .

28.01.2020 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Станично-Луганського районного нотаріального округу Луганської області Даровської Н.М., для неї були виконані нотаріальні дії - засвідчено справжність підпису на заяві до відповідної нотаріальної контори про бажання прийняти спадщину після смерті ОСОБА_2 ; посвідчено довіреність на ім`я ОСОБА_3 на представлення інтересів з питань оформлення спадкових справ на майно та недоотриману пенсію, що залишилось після смерті ОСОБА_2 .

21.02.2020 року позивач ОСОБА_1 звернулася через свого представника ОСОБА_3 до державного нотаріуса Біловодської державної нотаріальної контори Луганської області з питання оформлення спадкових прав позивача, але нотаріусом було надано роз`яснено за № 225/01-16 від 21.02.2020, що неможливо оформити спадкові права позивачки на спадщину, яка відкрилася після смерті чоловіка, оскільки пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини, встановлений законодавством та роз`яснено право звернутися до суду. Також було роз`яснено право позивача звернутися до суду для вирішення питання про надання додаткового строку для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини за законом.

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 не відкривалася.

Проте, суд першої інстанції наведеного не урахував.

Так, суд не звернув увагу на те, що ОСОБА_1 не подавала заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом до приватного нотаріуса Станично-Луганського районного нотаріального округу Луганської області, а тому, дійшов помилкового висновку про неналежність відповідача - Ленінської районної у місті Луганську раді.

Оцінюючи аргументи учасників справи та висновки суду першої інстанції, апеляційний суд зазначає наступне.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав і інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною 1статті 4 ЦПК України, частиною 1статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання в порядку встановленому ЦПК України.

Частиною першою статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частин першої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Згідно з пунктами 1.2, 1.3, 1.5 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 , як на поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини посилалася на те, що свідоцтво про смерть чоловіка, який помер на тимчасово окупованій території, було отримано нею лише 29.11.2019 року, до нотаріальної контори, через воєнний конфлікт на сході України, її представник звернувся 21.02.2020 року.

З огляду на зазначене, враховуючи те, що у спадкоємця існували перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, а саме - відсутність свідоцтва про смерть спадкодавця, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану, проте, спадкоємцем вживались заходи: звернення до суду із заявою про встановлення факту смерті чоловіка на тимчасово окупованій території України; звернення до нотаріальної контори, після отримання свідоцтва про смерть чоловіка, протягом встановленого законом строку для прийняття спадщини, апеляційний суд вважає, що існують правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

На підставі вищевикладеного, рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення, яким необхідно визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Луганську, три місяця з дня набрання законної сили судовим рішенням.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382, 384, 390 ЦПК України, Луганський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Сватівського районного суду Луганської області від 22 вересня 2020 року скасувати та ухвалити по справі нове судове рішення.

Позов ОСОБА_1 до Ленінської районної у місті Луганську раді про встановлення додаткового строку для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Луганську, три місяця з дня набрання законної сили судовим рішенням.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення.

Касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 26 лютого 2021 року.

Головуючий О.Ю. Карташов

Судді: В.А. Коновалова

В.М. Луганська