ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" грудня 2021 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Садівницьке товариство «БДЖІЛКА» Дарницького району міста Києва, Приватний нотаріус Київського Міського нотаріального округу Турчак Світлана Миколаївна, Шоста київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсними договорів дарування та визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

У листопада 2021 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Садівницьке товариство «БДЖІЛКА» Дарницького району міста Києва, Приватний нотаріус Київського Міського нотаріального округу Турчак Світлана Миколаївна, Шоста київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсними договорів дарування та визнання права власності в порядку спадкування за законом

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 753/24374/21 між суддями від 30.11.2021 матеріали позову передано в провадження судді Мицик Ю.С. Фактично справу було передано судді 01.12.2021.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 цього Кодексу.

Проте обраний спосіб захисту, зокрема, скасування спірних договорів дарування земельної ділянки та садового будинку, не ґрунтується на приписах закону.

Обрання неправильного способу захисту свого ймовірно порушеного права може мати наслідком відмову в задоволенні позову.

Таким чином, позивачу слід обрати спосіб захисту його порушеного права, який передбачений законом, з посиланням на норми закону, які його регулюють.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до дубліката квитанції від 03.10.2021, позивачем при зверненні із вказаною позовною заявою було сплачено 3632,00 грн. судового збору. Позивач звернулася до суду з двома вимогами немайнового характеру та двома вимогами майнового характеру.

Згідно із пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору встановлюється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 вказаного Закону визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Позивач визначаючи ціну позову - 110 000,00 грн., посилалася на те, що 1/4 земельної ділянки становить 80000,00 грн, а 1/4 частка садового будинку становить 30000,00 грн., при цьому визначаючи вартість будинку, позивач виходила із спірного договору дарування від 03.08.2018, згідно якого сторони оцінили садовий будинок у 120 000, 00 грн.

Водночас, позивачці необхідно визначити ціну позову, з урахуванням ј частки садового будинку, виходячи з дійсної вартості нерухомого майна на час подання позову, а не станом на 2018 рік та сплатити судовий збір за майнову вимогу в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за вирахуванням вже сплаченого судового збору.

Враховуючи, що позивачкою не долучено до позовної заяви доказів дійсної вартості нерухомого майна - садового будинку, право власності на який, просить визнати позивачка, що в свою чергу позбавляє суд можливості визначити розмір судового збору, який необхідно доплатити за таку позовну вимогу.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, її слід залишити без руху і надати позивачу строк п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків, викладених в ухвалі суду.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Садівницьке товариство «БДЖІЛКА» Дарницького району міста Києва, Приватний нотаріус Київського Міського нотаріального округу Турчак Світлана Миколаївна, Шоста київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсними договорів дарування та визнання права власності в порядку спадкування за законом- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, викладених в ухвалі суду, та приведення позовної заяви у відповідність до вимог статей 175, 177 ЦПК України тривалістю 5 днів, перебіг якого обчислювати з дня вручення йому копії даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачу разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Ю.С.Мицик