Справа № 754/1550/21
У Х В А Л А

Іменем України

04 березня 2021 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Сенюта В.О. розглянувши матеріали заяви позивача про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кузьмич Василь Миколайович про визнання недійсним договору дарування квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідача ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кузьмич В.С. про визнання недійсним договору дарування квартири.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 02 лютого 2021 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засіадння.

03.03.2021 року на адресу Деснянського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про забезпечення позову, шляхом заборони відповідачу з будь-яких причин та мотивів відвідувати квартиру АДРЕСА_1 та здійснювати будь-яке спілкування або контактування в тому числі через засоби зв`язку особисто або через третіх осіб із позивачем ОСОБА_1 .

Подану заяву обгрунтовано тим, що після звернення позивача до суду із вказаним позовом, відповідач стала частіше відвідувати позивача з нав`язливими пропозиціями залишитися на ніч у квартирі, вчиняє скандали, а також просить позивача переїхати в його квартиру.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду) крім випадків, передбачених частиною 5 цієї статті.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог чч.1, 2 ст.149 ЦПК суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У п. 2 ч.1 ст.150 ЦПК визначено, що позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 № 9 роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З письмових матеріалів справи вбачається, що ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 27.01.2021 року на підставі заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про забезпечення позову, накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 та заборонено ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії спрямовані на реалізацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 (в тому числі реєструвати за вказаною адресою своє місце проживання, або місце проживання інших осіб, передавати вказану квартиру в оренду, вчиняти інші дії щодо розпорядження та користування квартирою).

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви ОСОБА_1 , останній просить визнати недійсним договір дарування квартири АДРЕСА_1 від 05.09.2020 року та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 53916030 від 05.09.2020 року.

Подана заява про забезпечення позову від 03.03.2021 року не містить відомостей що у разі, невжиття заходів, що зазначені у заяві, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду

Зважаючи на викладене вище, обраний спосіб забезпечення позову, заявлені позовні вимоги, та вимоги діючого законодавства на даний час, суд вважає, що відсутні підстави для задоволення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви позивача про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кузьмич Василь Миколайович про визнання недійсним договору дарування - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 04.03.2021 року.

Суддя: В.О. Сенюта