Справа № 375/419/21
Провадження № 2/375/327/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

23 грудня 2021 року смт Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі :

головуючої судді Чорненької О.І.

при секретарі судового засідання Киричок В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт Рокитне, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області, , змісце знаходження за адресою: Київська область, Білоцерківський район, смт Рокитне, вул. Незалежності, 2, про визнання оосби такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 09 квітня 2021 року звернувся до суду з позовом у якому просить визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням (будинком)за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач обґрунтовує свою позицію тим, що він є власником будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначений будинок набутий ним у власніть відповідно до договору дарування житлового будинку від 08 грудня 2005 року зареєстрованого в реєстрі № 3981, посвідченого приватним нотаріусом Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області.

У зазначеному будинку зареєстровані ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Однак, відповідачі фактично не проживають в житловому будинку понад 10 років, будь - яких витрат щодо утримання будинку (комунальні платежі та ін.) не несуть, добровільно знятися з реєстрації відмовляються, створюючи цим певні незручності у праві володіння, користування та розпоряження майном.

Стислий виклад позиції позивача, відповідача, третіх осіб

Процесуальна позиція позивача - позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідачі не з`явилися в судове засідання, повідомлені належним чином в порядку, передбаченому частиною шостою статті 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомили, відзив не подали, заяв про розгляд справи за їх відсутності та клопотань про відкладення розгляду справи від них не надійшло.

Представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області О. Слободяник подано заяву в якій зазначено, що при розгляді справи покладається на розсуд суду та просить розглядати справу за наявними у справі матеріалами та доказами.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 13 травня 2021 року справу прийнято до свого провадження, відкрито провадження у справі та ухвалено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.

Зазначену ухвалу суду з копіями позовної заяви та доданих до неї матеріалів, поштовим зв`язком відправлено відповідачам та третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Крім того, відповідачів було викликано шляхом розміщення оголошення про виклик особи, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, на офіційному сайті судової влади за посиланням https://court.gov.ua/sudova-vlada/sudy.

У підготовчі судові засідання відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду, не з`явилися та про причини своєї неявки суд не повідомили.

Позивач, через канцелярію суду, подав заяву в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує, щодо заочного розгляду справи не заперечує та просить здійснювати розгляд справи у його відсутності.

Третьою особою, яка незаявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рокитнянською селищною радою Білоцерківського району Київської області через канцелярію суду подано заяву в якій зазначено, що заяви та клопотання відсутні, при розгляді справи покладаються на розсуд суду, просять розглядати спрау за наявними у справі матеріалами та доказами, розгляд справи здійснювати у відсутності їх представника.

У зв`язку з неявкою відповідачів у судові засідання, підготовчі судові засідання, призначені на 26 травня та 23 липня 2021 року, були проведені у їх відсутності.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 23 липня 2021 року підготовче провадження у справі закрите та справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 27 вересня 2021 року.

Для участі у розгляді справи відповідачі були викликані судовими повістками, які поштовим зв`язком надіслані їм за місцем проживання.

У зв`язку з неявкою відповідачів у судове засідання та не надання ними відзивів на позовну заяву, з метою з`ясування їх позицій щодо заявленого позову судове засідання було відкладено.

Відповідачів в черговий раз викликано у судове засідання шляхом розміщення оголошення про виклик особи, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, на офіційному сайті судової влади за посиланням https://court.gov.ua/sudova-vlada/sudy.

Позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився. Однак, через канцелярію суду ним подано клопотання про подальший розгляд справи у його відсутності. Позовні вимоги підтримує повністю, у разі неявки відповідачів не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися. Крім того, відповідачі відзиву на позов не надали та будь-яким іншим чином не висловили свою позицію щодо заявленого позову.

За таких обставин суд розглядає справу у відсутності сторін та, відповідно до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до вимог статті 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

відповідач не подав відзив;

позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи позицію позивача, який не заперечує проти заочного розгляду справи, прийнявши всі заходи по виклику відповідачів, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст. 223, 280 ЦПК України.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин

Позивач ОСОБА_1 є власником будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування житлового будинку від 08 грудня 2005 року, зареєстрованого в реєстрі № 3981, посвідченого приватним нотаріусом Рокитнянського нотаріального округу Київської області, який додається до позовної заяви.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстровані у зазначеному будинку, що підтверджується довідкою про склад сім`ї № 229 від 26 березня 2021 року, виданої старостою с. Житні Гори Білоцерківського району Київської області, копія якої додана до позовної заяви.

Той факт, що відповідачі зареєстровані, але не проживають у будинку підтверджується актом обстеження проживання сім`ї ОСОБА_1 від 06 листопада 2020 року, відповідно до якого відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не проживають у вказаному будинку більше 10 років.

Позивач перешкод у користуванні будинком відповідачам не чинив. Останні добровільно залишили будинок та переїхали на інше місце проживання.

Разом з тим, реєстрація місця проживання відповідачів у будинку позивача порушує його права, створюючи цим певні незручночті у праві володіння, користування та розпоряження майном.

Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи та, перевіривши їх наданими доказами, вважає за необхідне позов задовольнити.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування

Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу. Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.1997 відповідно до Закону № 475/97-ВР від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7, 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд, учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст. ст. 316, 317, 319, 321 ЦК України).

Положеннями частини 1 статті 317 Цивільного кодексу України визначено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до статті 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Частиною 1 статті 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Приписами статті 379 ЦК України передбачено, що житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, призначені та придатні для постійного проживання у них.

Відповідно до частини 1 статті 495 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Заслухавши позивача, який не заперечував проти заочного розгляду справи, свідків та вивчивши матеріали справи, суд вважає за необхідне позовні вимоги позивача задовольнити.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі наданих доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до частин 1, 5, 6 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

На підставі статті 150 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Відповідно до частини 1 статті 156 ЖК України, з урахуванням положень частини 1 статті 405 ЦК України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням в обсязі, визначеному відповідно до угоди з власником.

Таким чином, виникнення права членів сім`ї власника будинку (квартири) користуватися цим будинком та обсяг цих прав залежить від виникнення у власника будинку права власності на цей будинок, і припинення права власності особи на будинок припиняє право членів її сім`ї на користування цим будинком.

Згідно з вимогами частини 2 статті 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднанні з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами статтей 16, 386, 391 ЦК України.

Статтею 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" встановлено, що зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщенням.

Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.

Водночас відповідно до статті 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.

Таким чином, як випливає із указаної норми, зняття з реєстрації місця проживання може бути здійснено на підставі рішення суду виключно про: 1) позбавлення права власності на житлове приміщення; 2) позбавлення права користування житловим приміщенням; 3) визнання особи безвісно відсутньою; 4) оголошення фізичної особи померлою.

З огляду на те, що Закон України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" є спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює правовідносини, пов`язані із зняттям з реєстрації місця проживання, положення статті 7 цього Закону підлягають застосуванню до усіх правовідносин, виникнення, зміна чи припинення яких пов`язані з юридичним фактом зняття з реєстрації місця проживання.

Отже, у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, зокрема, шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 30 червня 2015 року (справа № 21-1438а15).

Висновки суду

Позивачем доведено, що реєстрація відповідачів у належному його будинку створює об`єктивні незручності та суттєві перешкоди у користуванні зазначеним майном та розпорядження ним.

Враховуючи усе вищевикладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, а тому позов підлягає задоволенню шляхом усунення перешкод у користуванні житловим будинком, зокрема визнання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , такими, що втратили право користування житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1 .

Щодо судових витрат

Частиною 1 статті 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому з відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору у сумі 908 (дев`ятсот вісім) гривень в рівних частинах, тобто по 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні з кожного.

На підставі ст.ст. 150, 156 ЖК України, ст.ст. 317, 319, 321, 379, 405, 495 ЦК України та керуючись ст.ст. 4, 76-89, 141, 258, 263-265, 268, 273, 280-282, 352, 354, 355 ЦПК України суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області, ,про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням у будинку АДРЕСА_1 .

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням у будинку АДРЕСА_1 .

Стягнути з відповідачів ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , сплачений ним при поданні позовної заяви судовий збір в сумі 908 (дев`ятсот вісім) гривень в рівних частинах, тобто по 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні з кожного.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до Рокитнянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та внесення відмітки в актовому записі про шлюб.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_2 орган, що видав 3220 від 12.04.2019, місце реєстрації та фактичного проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач 1: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач 2: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області, , місце знаходження за адресою: Київська область, Білоцерківський район, смт Рокитне, вул. Незалежності, 2.

Повний текст заочного рішення складено 23 грудня 2021 року.

Головуюча суддя Олена ЧОРНЕНЬКА