Справа №700/1157/19
провадження № 2-п/694/1/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.03.2021 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області

у складі: головуючого судді Сакун Д.І.

з участю секретаря судового засідання Матвієнко А.А.

представника позивача ОСОБА_1 (в режимі відеоконференції)

відповідача за первісним позовом ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Звенигородка заяву представника позивачки ОСОБА_3 (за первісним позовом) адвоката Іващенка І. Ю. про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Звенигородського районного суду Черкаської області від 29 грудня 2020 року було залишено первісний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя без розгляду. Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя задоволено в повному обсязі. Визнано за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 . Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці площею 0,1455га. Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частини легкового автомобіля ВАЗ 2109, 1992 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 . Визнано за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частини гаража НОМЕР_2 року побудови, який знаходиться за адресою АДРЕСА_3 , право власності на який зареєстровано за ОСОБА_3 .Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 868. 28 гривень та судові витрати по справі в сумі 7000 (сім тисяч) гривень..

Представник позивачки ОСОБА_3 (за первісним позовом) адвокат Іващенко І. Ю. звернувся в суд з заявою про перегляд вказаного заочного рішення, яку мотивував тим, що справа судом була розглянута у відсутність позивача (за первісним позовом) ОСОБА_3 , про винесене рішення суду їй стало відомо тільки на початку лютого 2021 року з єдиного державного реєстру судових рішень, особисто рішення не отримувала. Вказував, що ОСОБА_3 було змінено місце проживання з смт. Лисянка на м. Білгород-Дністровський і у зв`язку з тим, що нею укладено угоду з адвокатом Зеленим Д. А. саме останньому вона доручила повідомити про це суд. Їй не було відомо, що її захисник не прибуває у судові засідання, а подає клопотання про їх відкладення. Вказала, що вона не мала особисто можливості повідомити суд про зміну місця проживання у зв`язку з карантинними обмеженнями, також не мала можливості направити листа електронною поштою, у зв`язку з відсутністю інтернету, а направити лист поштою не мала можливості внаслідок скрутного матеріального становища, оскільки такий лист коштує більше 30 гривень, а всі свої кошти вона віддала адвокату. Крім того вказує, що при винесенні судового рішення не в повній мірі було досліджено питання набуття майна за спільні кошти подружжя, оскільки не допитано свідків та не витребувано докази щодо розміру доходів відповідача. Вказує, що не була визначена реальна вартість майна, що підлягало поділу.

В судовому засіданні представник ОСОБА_3 ОСОБА_4 вимоги заяви підтримав та просив їх задовольнити.

ОСОБА_2 заперечував проти задоволення вимог заяви про перегляд заочного рішення.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, заслухавши учасників процесу виходить з наступного.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У відповідності до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, лише сукупність зазначених обставин є підставою для скасування заочного рішення в порядку ст. 288 ЦПК України.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Встановлено, що про слухання цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_3 належним чином повідомлялася неодноразово.

Зокрема, судове засідання, призначене на 29.10.2020, було відкладено за клопотанням представника ОСОБА_3 . На судове засідання призначене на 01.12.2020 представник позивачки та особисто ОСОБА_3 викликалися повістками з рекомендованим повідомленням (а.с. 180, 186), яку представник отримав, а позивачка не отримала у зв`язку із закінченням терміну зберігання. На судове засідання призначене на 29.12.2020 представник позивачки та особисто ОСОБА_3 викликалися повістками з рекомендованим повідомленням (а.с. 187, 198), яку представник отримав, проте надіслав на електронну адресу суду клопотання про відкладення судового засідання.

Постановою від 27.12.2019 №1149 Кабінет Міністрів вніс зміни до Правил надання послуг поштового зв`язку. Зокрема, доповнив правила двома новими пунктами.

Зокрема, згідно нових правил якщо через три дні повістку не забрали, поштар робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою» і повертає її до суду. У такому випадку суд може продовжити розгляд справи за відсутності сторони, яку викликали, оскільки вважається, що судове повідомлення вручене їм належним чином.

За ст. 56 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Представник позивачки ОСОБА_5 щонайменше тричі (при розгляді справи в цьому складі суду) був завчасно повідомлений про час і дату судового засідання.

При цьому суд зауважує, що жодне клопотання представника ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи не було підтверджене жодними доказами і на думку суду вони були спрямовані на затягування розгляду справи.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989 Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

З огляду на вказане нормативне регулювання у суду відсутні підстави вважати, що ОСОБА_3 не була сповіщена про дату і час розгляду справи, а тому її неявка не перешкоджала слуханню справи у її відсутність.

Крім того ОСОБА_3 та її представник жодного разу не з`являлись до попереднього складу суду при розгляді даної справи.

Щодо посилань ОСОБА_3 про зміну місця свого проживання та неотримання повідомлень про судові засідання у зв`язку з цим, то суд зауважує наступне.

Згідно ст. 44 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Враховуючи передбачений нормами ЦПК обов`язок повідомляти про зміну місця проживання, який покладався саме на позивачку, суд вважає, що саме вона повинна нести негативні наслідки невиконання такого обов`язку. При цьому закон не містить чіткої форми такого повідомлення. Посилання на відсутність інтернету та грошових коштів для направлення поштового повідомлення не виключало можливість здійснити таке повідомлення шляхом телефонограми. Проте, ОСОБА_3 цього зроблено не було.

Також, у рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 № 3236/03, § 41«Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

Проте ОСОБА_3 не виявляла жодної зацікавленості у розгляді даної справи.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Відповідно до вимог ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі.

Судом встановлено, що вищезазначена цивільна справа перебувала в провадженні судів з листопада 2019 року.

Враховуючи наведене, суд вважає, що її право на участь у судовому розгляді порушено не було.

Під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду також не були надані відомості про належні та допустимі докази щодо спростування висновків суду, викладених в рішенні від 29.12.2020 року

Заявник не надав суду допустимих доказів, які могли б спростовувати раніше дослідженні судом докази при винесенні заочного рішення.

Водночас, всі доводи заявниці зводяться до непогодження з самим рішенням суду, що не позбавляє її можливості оскаржувати дане рішення в апеляційному порядку.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 будучи належним чином повідомлена (згідно вимог ЦПК України) про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилася та про поважність причин неявки суд не повідомила та те, що вона, на думку суду, у своїй заяві про скасування заочного рішення не довела підстав, передбачених ст. 288 ЦПК України для його скасування, суд вважає, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Згідно ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Крім того суд вважає клопотання ОСОБА_3 про поновлення пропущеного строку для подання заяви про перегляд заочного рішення обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню судом, оскільки в судовому засіданні достовірно встановлено поважність пропущення вказаного строку відповідачем, так як про наявність заочного рішення суду їй відомо не було.

Керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Поновити представнику позивачки ОСОБА_3 (за первісним позовом) адвокату Іващенку І. Ю. строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву представника позивачки ОСОБА_3 (за первісним позовом) адвоката Іващенка І. Ю. про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі через Звенигородський районний суд Черкаської області апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Д.І. Сакун