Ухвала

04 березня 2021 року

м. Київ

справа № 633/162/19

провадження № 61-2297ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Дундар І. О. розглянув касаційну скаргуголовного управління Держгеокадастру у Харківській області на постанову Харківського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року у справі за позовом заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 до головного управління Держгеокадастру у Харківській області, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування наказу, скасування рішення, зобов`язання повернути земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Держгеокадастру у Харківській області засобами поштового зв`язку подало 10 лютого 2021 року до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року.

На підставі касаційної скарги головного управління Держгеокадастру у Харківській області не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження. Як свідчить аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, вона подана з пропуском встановленого строку на касаційне оскарження і особа, яка подала касаційну скаргу, не порушує питання про його поновлення.

Оскаржувана постанова апеляційного суду ухвалена 24 листопада 2020 року. Відомості про складання повного тексту відсутні. Касаційна скарга головного управління Держгеокадастру у Харківській області здана до поштового відділення 10 лютого 2021 року, що підтверджується відтиском штемпеля на поштовому конверті. Тобто з пропуском, передбаченого частиною першою статті 390 ЦПК України строку на касаційне оскарження, оскільки останнім днем строку на касаційне оскарження було 24 грудня 2020 року.

У касаційній скарзі, особа, яка подала касаційну скаргу, зазначає, що повний текст оскарженої постанови отримано головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області 14 січня 2021 року, про що свідчить відмітка на супровідному листі апеляційного суду від 05 січня 2021 року.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Посилання в касаційній скарзі на несвоєчасне отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції не змінює строк касаційного оскарження, визначений частиною першою статті 390 ЦПК України, а відповідно до частини другої цієї статті може бути підставою для його поновлення у разі подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення та заявлення відповідного клопотання.

Таким чином, особі, яка подає касаційну скаргу, слід подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із належними доказами порушення апеляційним судом порядку вручення оскаржуваної постанови (конкерт, довідка суду, тощо). Копія супровідного листа Харківського апеляційного суду від 05 січня 2021 року про направлення копії оскарженого рішення не може бути належним доказом поважності причин пропуску строку, оскільки не містить інформації про те, коли копія рішення отримана головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області. Проставлення штампу вхідної кореспонденції 14 січня 2021 року на супровідному листі апеляційного суду не є доказом про його отримання у той же день.

На підставі викладеного, згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга підлягає залишенню без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа, яка подала касаційну скаргу, має право звернутися до суду касаційної інстанції з заявою про поновлення строку, навівши поважні причини для поновлення строку та подавши відповідні докази.

Окрім цього, у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день подання позову) за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становила 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У цій справі заявлено вимоги майнового характеру (повернення земельної ділянки) та три вимоги немайнового характеру (визнання незаконним та скасувати наказу, скасування рішення про державну реєстрацію прав).

Розмір судового збору при поданні позову за вимоги немайнового характеру становив - 5 763,00 грн (1 921,00 грн * 3 вимоги немайнового характеру), а за подання позову майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 921 грн та не більше 672 350 грн.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Таким чином, за подання касаційної скарги судовий збір за вимогами немайнового характеру становить - 11 526,00 грн (1 921,00 грн * 200 % * 3 вимоги немайнового характеру), а за вимогою майнового характеру - становить не менше 3 842,00 грн та не більше 1 344 000,00 грн.

Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціни позову щодо вимог майнового характеру (повернення земельної ділянки), а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДР: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007; ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 260, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу головного управління Держгеокадастру у Харківській області на постанову Харківського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із наведенням інших підстав для поновлення строку у відкритті касаційного провадження буде відмовлено. У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І. О. Дундар