ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2021 року

м. Харків

справа №646/8804/19

провадження №22-ц/818/2012/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Тичкової О.Ю.,

суддів Маміної О.В.,Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Антонович А.А.,

сторони справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21 липня 2020 року в складі судді Єжова В.А.

УСТАНОВИВ:

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , яким просив стягнути з ОСОБА_2 на свою користь матеріальні збитки у розмірі 76984,67 грн.; зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди у користуванні ОСОБА_1 земельною ділянкою з кадастровим номером :06:006:0011, землі житлової та громадської забудови для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд площею 0,0812 га, що перебуває у його власності за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом обладнання снігоутримувачами і ринвами для відведення атмосферних опадів чи будь-якими іншими засобами, що запобігають сходженню атмосферних опадів на територію земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , альтанки, розташованої на суміжній земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , або шляхом її демонтажу.

Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 з 27.07.2015 є власником земельної ділянки з кадастровим номером :06:006:0011 за адресою: АДРЕСА_1 . На території суміжної земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , користувачем якої є ОСОБА_2 , впритул до паркану, що відділяє земельну ділянку відповідача від ділянки позивача, розміщена альтанка, дах якої не обладнано снігоутримувачами і ринвами для відведення атмосферних опадів. Суміжна земельна ділянка не внесена до Державного земельного кадастру, відповідно право власності або користування нею в установленому законом порядку не оформлене. В зв`язку з регулярним сходженням снігу і стікання атмосферних опадів з покрівлі даху альтанки відповідача впродовж багатьох років зазнав пошкоджень гараж відповідача, а саме відбулося просідання ґрунту біля стіни, що знаходиться з боку суміжної земельної ділянки, на відповідній несучій стіні гаражу з`явилися тріщини, дах гаражу зсунувся. Ще однією причиною підтоплення гаражу можуть бути недоліки прокладеної під землею уздовж паркану, що відділяє суміжну земельну ділянку від ділянки позивача, системи водовідведення від житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначена система водовідведення прокладена відповідачем самовільно, без будь-яких дозвільних документів. Беручи за основу інформацію щодо опосередкованої вартості будівництва 1 кв.м будинків садибного типу з господарськими будівлями (19101 грн.), що викладена в листі Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства №7/15.3/10900-18 від 17.10.2018 «Про індекси зміни вартості станом на 1 жовтня 2018 року» позивачем було обраховано приблизну вартість ремонту гаражу, що складає приблизно 76984,67 грн. Вважає, що ці дані є актуальними на 2019 рік. Приблизна вартість ремонту гаражу була визначена виходячи з відсотку площі, який складає будівля гаражу у загальній площі домоволодіння (17,6%). Оскільки в добровільному порядку відповідач відшкодувати заподіяну шкоду відмовляється, позивач змушений звернутися за захистом своїх прав до суду. Також позивач вважає, що з метою припинення подальшого руйнування його майна також необхідно усунути перешкоди в користуванні власністю шляхом зобов`язання відповідача за власний рахунок обладнати дах нелажної їй альтанки снігоутримувачами і ринвами для водовідведення атсмосферних опадів на земельну ділянку відповідача. Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності її вини в заподіянні шкоди позивачу.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 20.12.2019 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення матеріальних збитків та про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21.07.2020р. за клопотанням ОСОБА_1 у справі призначено судову інженерно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлені питання: 1. Який технічний стан (ступінь фізичного зношення) об`єкта нерухомого майна (гаража) (літ. «В») за адресою: АДРЕСА_2 ?; 2. Чи є об`єкт нерухомого майна (гараж) (літ. «В») за адресою: АДРЕСА_2 , аварійним?; 3. Які пошкодження об`єкта (гаража) (літ. «В») за адресою: АДРЕСА_2 , виникли внаслідок підтоплення, просідання ґрунту уздовж стіни, що знаходиться з боку суміжної земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_3 ?; 4. Яка технічна причина пошкоджень та руйнувань об`єкта нерухомого майна (елементів, конструкцій) гаража (літ. «В») за адресою: АДРЕСА_2 ?; 5. Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок підтоплення, просідання ґрунту під гаражем (літ. «В») за адресою: АДРЕСА_2 ?; 6. Який розмір завданої майнової шкоди об`єкту - гаражу літ. «В» за адресою: АДРЕСА_2 , унаслідок його підтоплення, просідання ґрунту уздовж стіни, що знаходиться з боку суміжної земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_3 ? Проведення експертизи доручено експертам Харківського НДЕКЦ МВС України. Попереджено експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст. 384, 385 КК України. У розпорядження експертів надано матеріали цивільної справи №646/8804/19. Витрати за проведення судової інженерно-технічної експертизи покладено на позивача ОСОБА_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_4 . Провадження у справі на час проведення судової інженерно-технічної експертизи зупинено.

Ухвала суду мотивована тим, що одночасно з позовною заявою позивач подав до суду клопотання про призначення судової інженерно-технічної експертизи, яке обґрунтував тим, що для підтвердження обставин встановлення факту та причин пошкодження майна позивача необхідні дослідження на основі спеціальних знань у галузі архітектури та будівництва, а також у галузі оцінки майна. Від відповідача відзиву на позов не надійшло, заперечень проти клопотання про призначення експертизи також надано не було. Суд першої інстанції дійшов висновку про часткове задоволення клопотання позивача, оскільки для розгляду справи необхідно з`ясувати факт пошкодження майна, за наявності пошкодження встановити причини, вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, розмір майнової шкоди завданої гаражу, що потребує спеціальних знань у сфері будівництва та оцінки; сторонами не надані висновки експертів з цих самих питань. Суд вважав за можливе за клопотанням позивача доручити проведення експертизи експертам Харківського НДЕКЦ МВС України, оскільки відповідачем заперечень щодо експертної установи або побажань щодо призначення проведення експертизи іншою установою не наведено. Суд погодився з тим, що запропонований позивачем перелік запитань для експерта має значення для встановлення обставин справи.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду ОСОБА_2 звернулась з апеляційної скаргою, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати, судові витрати покласти на позивача.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначила, що оскаржувана ухвала є необґрунтованою, винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права. Позовна заява подана 20.12.2019р., ухвала про відкриття спрощеного провадження датована 20.12.2019р., проте надіслана судом до реєстру лише 25.03.2020р., тобто поза строком, визначеним ЦПК України для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, що є прямим порушенням ст. 275 ЦПК України. 07.04.2020р. ОСОБА_2 отримала ухвалу суду про відкриття спрощеного позовного провадження від 20.12.2019р.. У визначений ЦПК України строк 22.04.2020р. нею через свого представника засобами поштового зв`язку було подано клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін, яке судом розглянуто не було, чим порушено загальний принцип змагальності сторін, обмежено відповідачу доступ до правосуддя і порушено вимоги ч. 5 ст. 279 ЦПК України, якою визначено, що за клопотанням однієї із сторін розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Також суд проігнорував доводи ОСОБА_2 щодо невідповідності позовної заяви вимогам статей 175, 177 ЦПК України і необхідності залишення її без руху. Клопотання позивача про призначення експертизи було розглянуто і задоволено судом з порушенням визначених законодавством строків через 8 місяців з дня відкриття провадження у справі.

Апелянт також вважає, що самостійною підставою для скасування оскаржуваної ухвали суду є порушення судом вимог ст. 51 ЦПК України. Так, згідно інформації, розміщеної на сайті судової влади, сторонами по справі є позивач ОСОБА_1 і відповідач ОСОБА_2 , також це вбачається і з позовної заяви. Однак відповідно до вступної частини оскаржуваної ухвали сторонами по справі є позивач ОСОБА_1 і відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Отже, судом самостійно на власний розсуд було змінено суб`єктний склад учасників справи, а саме залучено співвідповідача ОСОБА_3 без постановлення про це окремої ухвали. При цьому жодні судові документи ОСОБА_3 не надсилались, чим порушено її право на захист та користування своїми правами, наданими ЦПК України.

Розглядаючи клопотання про призначення експертизи без виклику сторін та без проведення судового засідання суд позбавив відповідача можливості запропонувати свої запитання, відповіді на які є суттєвими для вірного вирішення справи по суті. При вирішенні питання про призначення експертизи та дорученні її проведення суд порушив норми матеріального права. Так, Харківський НДЕКЦ МВС України не входить до Переліку регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України. Натомість до такого переліку із обслуговування Харківської області входить Харківський науково-дослідний інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса. В порушення норм чинного законодавства судом не наведено мотивів неможливості проведення експертизи в ХНДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, чим порушено принцип неупередженості і законності.

Відзиву на апеляційну скаргу до суду не надходило.

Частиною 1 статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, сторін у справі, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Судом установлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення матеріальних збитків та про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.(а.с.3-10)

До суду першої інстанції від позивача також надійшло клопотання про проведення судової інженерно-технічної експертизи. (а.с.20 -21)

Ухвалою суду 20.12.2019 року відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення матеріальних збитків та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.(а.с.23)

21.07.2020 року ухвалою суду першої інстанції задоволено клопотання позивача та призначено судову інженерно-технічну експертизу. на вирішення якої поставлено наступні питання: Який технічний стан (ступінь фізичного зношення) об`єкта нерухомого майна (гаража) (літ. «В») за адресою: АДРЕСА_2 ?Чи є об`єкт нерухомого майна (гараж) (літ. «В») за адресою: АДРЕСА_2 , аварійним? Які пошкодження об`єкта (гаража) (літ. «В») за адресою: АДРЕСА_2 , виникли внаслідок підтоплення, просідання ґрунту уздовж стіни, що знаходиться з боку суміжної земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_3 ? Яка технічна причина пошкоджень та руйнувань об`єкта нерухомого майна (елементів, конструкцій) гаража (літ. «В») за адресою: АДРЕСА_2 ? Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок підтоплення, просідання ґрунту під гаражем (літ. «В») за адресою: АДРЕСА_2 ? Який розмір завданої майнової шкоди об`єкту - гаражу літ. «В» за адресою: АДРЕСА_2 , унаслідок його підтоплення, просідання ґрунту уздовж стіни, що знаходиться з боку суміжної земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_3 ? Проведення експертизи доручено експертам Харківського НДЕКЦ МВС України.(а.с.24)

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 274 ЦПК України У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно до ч.ч. 1, 5,6,7 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб ;характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції були порушені норми процесуального права, адже суд не прийняв до уваги клопотання відповідача про розгляд справи з повідомлення сторін, не врахував характер спірних правовідносин та предмет доказування, хоча вони вимагали проведення судового засідання з повідомленням сторін.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до ч.ч.1,3,5 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до ч.1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи

Відповідно до п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Судова експертиза в цивільному процесі - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини в цивільній справі, що перебуває у провадженні суду.

Необхідність призначення судової експертизи в цивільному процесі обумовлена, насамперед, необхідністю з`ясування судом тих обставин, які потребують спеціальних знань, та в силу їх специфічного характеру, не можуть бути з`ясовані судом на основі положень чинного законодавства, що може вплинути на правильне вирішення цивільного спору по суті. Суд звертає увагу на те, що одним із принципів призначення судової експертизи є принцип доцільності.

Згідно ч.ч. 1,3 ст.107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

З вищезазначеного випливає, що розглядаючи клопотання про призначення експертизи в спрощеному провадженні без повідомлення сторін та без проведення судового засідання, суд не врахував думку Відповідача, позбавив можливості запропонувати відповідачу свої запитання експерту, відповіді на які є суттєвими для вірного вирішення справи по суті, не врахував думку при виборі експертної установи.

Відповідно до п.58 рішення ЄСПЛ Справа "Серявін та інші проти України" (заява №4909/04) від 10.02.2010р. у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994, серія А, №303-А, п.29).

Тому колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення у справі судової інженерно-технічної експертизиналежить відмовити.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п. 1 ч. 1 ст.374, ст.376, ст.ст.381-384, 389, 391 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21 липня 2020 року скасувати.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судової інженерно-технічної експертизи відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови виготовлений 28 грудня 2021 року.

Головуючий О.Ю.Тичкова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук