Справа № 182/7314/20
Провадження № 2/0182/1127/2021
У Х В А Л А

Іменем України

02.03.2021 року м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Рибакова В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Червоногригорівської селищної ради Нікопольського району Дніпропетровської області, заінтересована особа - Нікопольський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою.

Ухвалою судді від 24.12.2020 року позовну заяву було залишено без руху, оскільки була подана з порушенням п.п.4,5 ч.3,ч.6 ст.175, ч.4 ст.177 ЦПК України, а саме:

Згідно ч.1 ст.42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Тому позивачу замість заінтересована особа слід зазначити третя особа, що буде відповідати ч.1 ст.42 ЦПК України;

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру. Так, позивач просить встановити два факти, що мають юридичне значення: 1) того, що вона є донькою ОСОБА_2 та 2) того, що вона є онукою ОСОБА_3 , а також просить 3) визнати право власності на майно в порядку спадкування за законом. Згідно ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою складає 1% ціни позову але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840 грн. 80 коп.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10510,00 грн.); розмір судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 840 грн. 80 коп. За вимоги немайнового характеру позивачу слід було сплатити 1681,60 грн. (за кожну немайнову вимогу по 840,80 грн.) та за майнову вимогу враховуючи ціну позову 840,80 грн. Позивачем згідно квитанції №21566 від 10.12.2020 року сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн. та згідно квитанції № 21522 від 10.12.2020 року сплачено судовий збір у розмірі 420,40 грн. Тобто позивачем сплачено судовий збір за заявлену вимогу майнового характеру в розмірі 840,80 грн. Однак, судовий збір за дві заявлені вимоги немайнового характеру щодо встановлення фактів сплачено в меншому розмірі, ніж передбачено Законом України «Про судовий збір». Тому позивачу слід доплатити судовий збір в розмірі 1261,20 грн. грн. за заявлені дві вимоги немайнового характеру.

Не викладено обставин та не зазначено та не надано доказів щодо неможливості позивачем одержання або відновлення документів на підтвердження родинних відносин з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Частиною 2 ст.16 ЦК України встановлено способи здійснення захисту цивільних прав та інтересів судом. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Отже, особа може скористатись не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права, який здатен захистити інтереси власника суб`єктивного права та припинити їх порушення на майбутнє або усунути загрозу його порушення. Згідно абзаців 1, 15, 16 п. 3.1 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13, право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України). Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

З доданих до позову копій документів вбачається, що у позивача наявне свідоцтво про її народження, де матір`ю значиться ОСОБА_2 , однак позивачем заявлено вимогу про встановлення факту, що вона є донькою ОСОБА_2 . В доданій до позову постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 23.06.2017 року зазначено, що ОСОБА_1 не надала документи, які підтверджують її родинні відносини з померлою ОСОБА_2 у зв`язку з чим вчинити нотаріальну дію не має можливості.

Тому позивачу слід викласти обставини з цього приводу в обґрунтування заявлених вимог щодо встановлення факту родинних відносин, а саме того що вона є донькою ОСОБА_2 або уточнити зміст позовних вимог.

Не надано доказів щодо місця проживання ОСОБА_2 на час смерті та доказів щодо місця проживання позивача на момент смерті ОСОБА_2 .

Недоліки слід було усунути з урахуванням вимог ч.1 ст.177 ЦПК України.

Ухвалу судді від 24.12.2020 року було направлено позивачу за вказаною нею в позові адресою місця проживання.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала судді від 24.12.2020 року не вручена позивачу під час доставки, конверт повернувся до суду.

Згідно з ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Таких відомостей від позивача до суду не надходило. Ухвала судді від 24.12.2020 року була направлена на адресу місця проживання, вказаною позивачем у позовній заяві, а тому вважається доставленою.

На підставі викладеного та враховуючи, що вимоги ухвали судді від 24.12.2020 року про залишення позовної заяви без руху у передбачений законом строк не виконані, тому у відповідності до ч.3 ст.185 ЦПК України, позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

У відповідності до ч. 6 ст. 185 ЦПК України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Керуючись ст.185,260,354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Червоногригорівської селищної ради Нікопольського району Дніпропетровської області, заінтересована особа - Нікопольський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що згідно ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду до або через Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя: В. В. Рибакова