Ухвала

24 лютого 2021 року

м. Київ

справа № 703/3654/17

провадження № 61-8160св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Крата В. І.,

учасники справи:

позивач - перший заступник керівника Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу заступника прокурора Черкаської області на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 11 грудня 2018 року у складі судді Опалинської О. П. та постанову Апеляційного суду Черкаської області від 27 березня 2019 року у складі колегії суддів: Василенко Л. І., Бородійчука В. Г., Нерушак Л. В., та касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Апеляційного суду Черкаської області від 27 березня 2019 року у складі колегії суддів: Василенко Л. І., Бородійчука В. Г., Нерушак Л. В.,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2017 року перший заступник керівника Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області у інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про дострокове розірвання договору оренди земельної ділянки та повернення її державі.

Рішенням Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 11 грудня 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Апеляційного суду Черкаської області від 27 березня 2019 року апеляційну скаргу прокуратури Черкаської області задоволено частково.

Рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 11 грудня 2018 року змінено, викладено мотивувальну частину рішення у редакції постанови апеляційного суду. У іншій частині рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 11 грудня 2018 року залишено без змін.

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову апеляційного суду, а рішення суду першої інстанції залишити в силі.

У травні 2019 року заступник прокурора Черкаської області подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій, ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою Верховного Суду від 28 травня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою заступника прокурора Черкаської області та витребувано справу із суду першої інстанції.

У липні 2019 року до суду від ОСОБА_1 надійшов відзив на касаційну скаргу заступника прокурора Черкаської області. У відзиві відповідач вказує про безпідставність доводів касаційної скарги. Наголошує, що у прокурора відсутнє право на звернення до суду з позовом у цій справі. Просив касаційну скаргу заступника прокурора Черкаської області залишити без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій - без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 27 грудня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 .

У лютому 2020 року до суду від заступника керівника Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області надійшов відзив на касаційну скаргу ОСОБА_1 . У відзиві прокурор вказує про наявність підстав для представництва інтересів держави у суді, оскільки Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області допущено тривалу бездіяльність щодо захисту порушених інтересів держави. При цьому Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області фактично самоусунулось від розгляду справи у судах попередніх інстанцій.

У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем обов`язків, встановлених договором оренди землі, порушення вимог законодавства, зокрема використання орендованої земельної ділянки не за цільовим призначенням, яке визначено у договорі оренди від 22 серпня 2013 року, що укладений між ОСОБА_1 та Смілянською районною державною адміністрацією Черкаської області. Тому, цей договір підлягає достроковому розірванню, а земельна ділянка поверненню у розпорядження держави.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», який набрав чинності 08 лютого 2020 року, касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Касаційна скарга заступника прокурора Черкаської області містить клопотання про повідомлення сторін, Генеральної прокуратури України та прокуратури Черкаської області про час та місце розгляду справи для забезпечення участі прокурора у справі.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Згідно статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, то підстави для задоволення клопотання відсутні.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Керуючись статтями 33, 34, 260, 400 (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року), 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання заступника прокурора Черкаської області про повідомлення сторін, Генеральної прокуратури України та прокуратури Черкаської області про час та місце розгляду справи відмовити.

Справу № 703/3654/17 призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

В. І. Крат