Справа № 135/579/20
Провадження № 2-о/135/3/21
У Х В А Л А

іменем України

25.02.2021 м. Ладижин Вінницька область

Ладижинський міський суд Вінницької області у складі:

головуючого судді Волошиної Т.В.,

за участі секретаря судового засідання Ступак Ю.О.,

представника заявника ОСОБА_1 ,

заінтересованої особи ОСОБА_2 ,

представника заінтересованої особи Бодачевської М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Ладижині Вінницької області заяву Ладижинської міської ради Вінницької області, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання спадщини відумерлою,

ВСТАНОВИВ:

15.05.2020 Ладижинська міська рада Вінницької області звернулася до суду із вказаною заявою, у якій просить визнати відумерлою спадщину, яка відкрилась після смерті громадянина ОСОБА_4 на майно, яке складається з квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 41,9 кв.м.

Ухвалою Ладижинського міського суду від 19.05.2020 відкрито окреме провадження по справі.

Ухвалою Ладижинського міського суду від 21.08.2020 залучено до участі у даній цивільній справі у якості заінтересованої особи ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Ладижинського міського суду від 27.11.2020 залучено до участі у даній цивільній справі у якості заінтересованої особи ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

25.02.2021 у судовому засіданні представник заявника Ладижинської міської ради Бучко О.М. подав письмове клопотання про витребування доказів, а саме: просив витребувати з Ладижинського міського відділу реєстрації актів цивільного стану Центрально-західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Хмельницький), розташованого за адресою м. Ладижин, вул. П. Кравчика, 4 інформацію, яка міститься в Державному реєстрі актів цивільного стану щодо рідних батька, матері або усиновлювача (усиновлювачів) громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця села Жовтневе, Близнюківського району Харківської області та відповідно інформацію щодо братів, сестер рідних батьків або усиновлювачів останнього, а також інформацію щодо дітей (синів, дочок) братів, сестер рідних батьків або усиновлювачів ОСОБА_4 . Враховуючи те, що дана інформація може зберігатися на паперових носіях не будучи внесеною до Державного Близнюківського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків), що розташований за адресою: 64801, Харківська область, Близнюківський район, смт. Близнюки, вул. Незалежності, 39.

Представник заявника зазначив, що відповідними письмовими доказами може бути підтверджено або спростовано факт родинних відносин між ОСОБА_4 та залученими в процесі розгляду даної справи заінтересованими особами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , якими без надання доказів стверджується про те, що вони є тітками померлого ОСОБА_4 та відповідно його спадкоємцями.

Самостійно відповідні докази Ладижинська міська рада отримати не змозі з огляду на загальновідомі положення ЗУ «Про захист персональних даних» а також положення п. 13-19 Порядку ведення державного реєстр) актів цивільного стану громадян, затвердженого Постановою КМУ від 22.08.2007 № 1064 в той час як зазначені відділи є реєстраторами відповідного реєстру згідно з законом й має право доступу до нього, а також використовують в своїй роботі паперові носії, отримані за принципом територіальності.

В зв`язку з тим, що під час звернення до суд з відповідною заявою про визнання спадщини відумерлою заявнику не було відомо про ті обставини, на які посилаються заінтересовані особи в своїх клопотаннях про залучення їх до розгляду даної справи, а саме про те, що вони є тітками померлого, заявник не звертався до суду із клопотанням про витребування зазначених доказів на стадії подання заяви про визнання спадщини відумерлою.

Представник заінтересованої особи ОСОБА_2 - адвокат Бодачевська М.В. заперечувала проти задоволення вказаного клопотання та зауважила, що про наявність спадкоємців стало відоме вже на другому судовому засіданні, однак до цього часу представник Ладижинської міської ради даного клопотання не заявляв.

Разом з тим, представник заінтересованої особи ОСОБА_2 - адвокат Бодачевська М.В. заявила клопотання про залишення заяви Ладижинської міської ради Вінницької області, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання спадщини відумерлою без розгляду, посилаючись на те, що у випадку наявності спадкоємців така категорія справ не може розглядатися у окремому провадженні, оскільки наявний спір про право, а тому дана справа має розглядатися в порядку загального позовного провадження.

Представник заявника Ладижинської міської ради Бучко О.М. заперечив щодо залишення заяви без розгляду, посилаючись на те, що на даному етапі заінтересовані особи стверджують, що є спадкоємцями, однак доказів цього факту з 2019 року не надано. Тому Ладижинська міська рада не визнає, що заінтересовані особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є спадкоємцями померлого ОСОБА_4 , а тому просив відмовити в задоволенні клопотання.

Заінтересована особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, однак у своєму клопотанні від 22.12.2020 просила відмовити в задоволенні заяви Ладижинської міської ради Вінницької області та слухати справу у її відсутність.

З`ясувавши позиції сторін, розглянувши клопотання сторін, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як встановлено в судовому засіданні ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 26 квітня 2019 року, після смерті якого залишилась спадщина, а саме квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 41,9 кв.м (а.с.5-10).

Із копії спадкової справи № 140/2019 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 вбачається, що 01 жовтня 2019 року до Другої тростянецької нотаріальної контори із письмовими заявами прийняття спадщини за законом звернулася ОСОБА_2 , яка зазначає, що вона відноситься до п`ятої черги спадкоємців, оскільки є тіткою померлого, а також ОСОБА_3 , яка зазначає, що вона також відноситься до п`ятої черги спадкоємців, оскільки є тіткою померлого (а.с.22-33).

Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно з частиною другою статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Відповідно до статей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до частин 1-3 статті 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. У разі якщо на об`єкті нерухомого майна на момент відкриття спадщини знаходиться рухоме майно, що входить до складу спадщини, таке рухоме майно переходить у власність територіальної громади, якій передано нерухоме майно. Заява про визнання спадщини відумерлою може також бути подана кредитором спадкодавця, а якщо до складу спадщини входять земельні ділянки сільськогосподарського призначення - власниками або користувачами суміжних земельних ділянок. У такому разі суд залучає до розгляду справи органи місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини та/або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини. Особи, які мають право або зобов`язані подавати заяву про визнання спадщини відумерлою, мають право на одержання інформації з Спадкового реєстру про заведену спадкову справу та видане свідоцтво про право на спадщину. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням.

Відповідно до статті 335 ЦПК України у заяві про визнання спадщини відумерлою мають бути зазначені відомості про час і місце відкриття спадщини, про майно, що становить спадщину, а також докази, які свідчать про належність цього майна спадкодавцю, про відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, або про усунення їх від права на спадкування, або про неприйняття ними спадщини, або про відмову від її прийняття.

Суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону стаття 338 ЦПК України.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд на підставі частини шостої статті 235 ЦПК України залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Згідно із статтями 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання спадщини відумерлою (ч. 2 ст. 293 ЦПК України).

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Під спором про право розуміють перешкоди у здійсненні цивільного права, які згідно із законом можуть бути усунені за допомогою суду. Спір про право пов`язаний виключно з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права. При відсутності цих елементів відсутній спір про право.

Аналіз зазначених норм матеріально та процесуального права дає підстави дійти висновку, що відумерлою є спадщина, визнана як така на підставі встановлення судом існування (чи не існування) кількох юридичних фактів: факт смерті спадкодавця, відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від спадщини, не прийняття спадкоємцями спадщину чи відмова від її прийняття, дотримання органом місцевого самоврядування відповідної процедури.

Заінтересовані особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду із клопотаннями про залучення їх до участі у даній справі як заінтересованих осіб, посилаючись на те, що вони є спадкоємцями за законом п`ятої черги, оскільки є родичами померлого ОСОБА_4 , а саме тітками, своєчасно звернулися до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини і претендують на оформлення за ними право власності.

Особливістю розгляду справи про визнання спадщини відумерлою, яка розглядається в окремому провадженні, як й інших справ окремого провадження, зокрема, є: заявлені вимоги у порядку окремого провадження повинні бути безспірними (відсутній спір про право); справи окремого провадження порушуються за заявою і розглядаються за участю заявника, заінтересованих осіб (відсутність спору про право зумовлює відсутність сторін з протилежними інтересами, відсутність позову); немає інститутів і категорій, властивих позовному провадженню (пред`явлення зустрічного позову, заміна сторін, співучасть, мирова угода, треті особи, звернення до третейського суду тощо); справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 3 постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (зі змінами і доповненнями), у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчому судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

У постанові від 22 квітня 2020 року у справі № 200/14136/17 (провадження № 61-15965св19) Верховний Суд України також підтвердив позицію неможливості розглядати в окремому провадженні справи, з яких вбачається спір про право.

Таким чином, вирішення питання про визнання спадщини відумерлою не підлягає з`ясуванню у порядку окремого провадження, оскільки судом встановлено спір про право, що підлягає розгляду виключно у порядку позовного провадження, а тому суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право подати позов на загальних підставах.

Враховуючи те, що суд прийшов до висновку про те, що заява про визнання спадщини підлягає залишенню без розгляду, тому клопотання представника заявника про витребування доказів задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 293-294, 260 - 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника заявника Ладижинської міської ради Бучка Олександра Михайловича про витребування доказів відмовити.

Заяву Ладижинської міської ради Вінницької області, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання спадщини відумерлою залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу XIII Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Ухвала може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду через Ладижинський міський суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя