провадження № 22-ц/824/5527/2021 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
УХВАЛА

Іменем України

01 березня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати в цивільних справах Березовенко Р.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 29 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про визнання дій та рішень незаконними, стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 29 січня 2020 року позов ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про визнання дій та рішень незаконними, стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди залишено без розгляду.

Не погодившись з зазначеною ухвалою суду, ОСОБА_1 08 травня 2020 року подав апеляційну скаргу до суду першої інстанції.

Згідно ухвали Київського апеляційного суду від 14 серпня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 29 січня 2020 року залишено без руху, надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 вересня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 29 січня 2020 року повернуто. При цьому, вказано, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення апеляційної скарги.

11 листопада 2020 року ОСОБА_1 повторно направив до суду першої інстанції апеляційну скаргу на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 29 січня 2020 року.

24 лютого 2021 року матеріали цивільної справи надійшли на адресу Київського апеляційного суду.

Перевіривши подану апеляційну скаргу на відповідність вимог ст. 356 ЦПК України, вважаю, що апеляційна скарга не відповідає таким вимогам та підлягає залишенню без руху, враховуючи наступне.

Пункт 3 частини 4, частина 5 статті 356 ЦПК України встановлює, що до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До апеляційної скарги апелянтом додано копію квитанції від 07 травня 2020 року про сплату судового збору на суму 420, 40 грн. Однак, оригінал вказаної квитанції в матеріалах справи відсутній. Зі вказаної копії квитанції вбачається, що платником судового збору є Державна установа «Харківський слідчий ізолятор», при цьому апеляційну скаргу подано ОСОБА_1 . Разом з тим, у призначенні платежу зазначено, що це є судовий збір, сплачений за позовом ОСОБА_2 по цивільній справі № 757/57098/19-ц ОСОБА_1 Київський апеляційний суд. Водночас, зі змісту позовної заяви вбачається, що позов подано ОСОБА_1 , а не ОСОБА_2 , відомості про яку взагалі відсутні в матеріалах справи.

Зважаючи на вказані обставини, вважаю додану копію квитанції неналежним доказом сплати судового збору за подання апеляційної скарги, враховуючи таке.

Постановою Правління Національного банку України № 22 від 21.01.2004 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, якою встановлено загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Положеннями Інструкції встановлено вимоги про заповнення розрахункових документів.

Відповідно до п. 3.1 Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладено в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, який обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Згідно з додатками 2, 8 до Інструкції одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу», який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Положеннями п. 3.8. Інструкції визначено, що реквізит «Призначення платежу» платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, які зазначено в реквізиті платіжного доручення «Призначення платежу».

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Необхідними реквізитами ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, у межах якої подається відповідна скарга, та дата судового акта, що оскаржується.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 30.03.2018 у справі № 914/1542/17, від 16.01.2019 у справі № 905/1057/18, від 10.05.2018 у справі № 613/372/16-ц, та ухвалах Верховного Суду від 26.03.2018 у справі № 907/892/15, від 16.04.2018 у справі № 922/3137/17, від 20.04.2018 у справі № 910/12031/17, від 21.02.2019 у справі № 910/8880/18.

Згідно п.п. 9 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року становить 2102 гривні.

Отже, за подання апеляційної скарги на ухвалу суду судовий збір становить 420, 40 грн.

Враховуючи викладене, апелянту необхідно сплатити судовий збір у розмірі 420,40 грн на рахунок: UA0026010, код класифікації доходів бюджету 22030101, отримувач коштів: УК у Солом`янському районі/Солом`ян. р-н, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783.

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином: «* ; 101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (Дата оскаржуваного рішення) по справі (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)» та надати до Київського апеляційного суду оригінал квитанції про оплату судового збору.

Крім того, згідно із ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До апеляційної скарги ОСОБА_1 додано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали. При цьому, в обґрунтування поважних причин пропуску строку, вказує на те, що у зв`язку з обмеженнями пересування, обумовленими карантинними заходами, апелянт отримав ухвалу Київського апеляційного суду від 14 серпня 2020 року залишення апеляційної скарги без руху лише 02 жовтня 2020 року. Після чого довгий період знаходився за межами Харківського регіону та деякий час перебував на самоізоляції. 08 листопада 2020 року ОСОБА_1 отримав ухвалу Київського апеляційного суду від 11 вересня 2020 року про повернення апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції критично оцінює доводи апелянта щодо поважності причини пропуску строку на апеляційне оскарження, враховуючи таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п.2 та п.6 частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Оскаржувана ухвала Печерського районного суду м. Києва постановлена 29 січня 2020 року. Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень вказану ухвалу суду оприлюднено 19 лютого 2020 року. Апеляційну скаргу вперше подано лише 08 травня 2020 року. Після повернення апеляційної скарги 11 вересня 2020 року у зв`язку з не усуненням недоліків, ОСОБА_1 повторно подано апеляційну скаргу лише 13 листопада 2020 року.

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Доводи апелянта про те, що строк на апеляційне оскарження ухвали суду пропущено, зокрема, у зв`язку з обмеженнями пересування, обумовленими карантинними заходами, перебування за межами Харківського регіону та на самоізоляції, а також посилання апелянта на отримання копії ухвали Київського апеляційного суду від 14 вересня 2020 року про залишення апеляційної скарги, поданої вперше, 02 жовтня 2020 року суд вважає необґрунтованими та такими, що не підтверджуються належними, достатніми та допустими доказами поважності причини.

Крім того, апелянт зазначає, що докази підтвердження отримання ухвал Київського апеляційного суду особисто ОСОБА_1 в матеріалах справи відсутні, а вказана кореспонденція була передана членам родини. Однак, суд критично оцінює вказаний довід, зважаючи на таке.

Відповідно до частини 3 статті 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за замістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про застосування положень ч. 3 ст. 130 ЦПК України при врученні копії судового рішення. В матеріалах справи містяться зворотні рекомендовані повідомлення про отримання членами родини апелянта 22 серпня 2020 року та 27 серпня 2020 року копії ухвали Київського апеляційного суду від 14 серпня 2020 року, направленої на адреси, вказані в апеляційній скарзі для листування (а.с.31-32).

Отже, вручення копії ухвали Київського апеляційного суду від 14 серпня 2020 року членам родини апелянта вважається врученням копії цієї ухвали і ОСОБА_1 .

Оскільки за правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: сплатити судовий збір, надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону та зазначити підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст.ст. 136,185, 356, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 29 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про визнання дій та рішень незаконними, стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Березовенко Р.В.