Гребінківський районний суд Полтавської області
_____________________________________________________________________________
Справа №: 528/155/21
Провадження № 2/528/195/21
У Х В А Л А

03.03.2021 м. Гребінка

суддя Гребінківського районного суду Полтавської області Шевченко В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Гребінківської міської ради про встановлення юридичного факту визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом,

УСТАНОВИВ:

до Гребінківського районного суду Полтавської області від адвоката Чумарного А.М. надійшла вказана позовна заява із додатками, яку передано судді для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

За наслідками розгляду відповідних матеріалів суддя дійшов таких висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Нормами ЦПК України встановлено загальні вимоги до форми, змісту позовної заяви та правил стосовно подання документів, що додаються до позовної заяви, які містяться у положеннях ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За правилом ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до абз 1 ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У даному випадку до позовної заяви додано три квитанції про сплату судового збору: позивачем ОСОБА_1 сплачено 3 525,00 грн за позовні вимоги майнового характеру та 908,00 грн за позовну вимогу немайнового характеру; позивачем ОСОБА_2 сплачено 1371,00 грн за позовну вимогу майнового характеру.

Звертаючись до суду, обидва позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , просять встановити факт родинних відносин між кожним окремо позивачем та їх матір`ю, тобто у сформованій одній позовній вимозі фактично містяться дві окремих позовних вимоги немайнового характеру, але судовий збір сплачено лише позивачем ОСОБА_1 , тобто з порушенням вказаної норми Закону, що підлягає усуненню шляхом сплати позивачем ОСОБА_2 окремим платіжним документом судового збору в розмірі 908,00 грн за позовну вимогу немайнового характеру.

Крім цього, позивачі вказують відповідачем Гребінківську міську раду, однак із матеріалів справи (постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії) вбачається, що спадщина прийнята обома позивачами, які є спадкоємцями за заповітом, та жоден із них не відмовився від права на спадщину.

Суд звертає увагу на суб`єктний склад в розрізі цих спірних правовідносин, адже відповідно до роз`яснення, яке міститься в постанові Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 - відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (п.24). Вказане потребує уточнення.

За правилами здійснення цивільного судочинства заміна неналежної сторони відповідача є процесуальним правом позивача і можливо лише за клопотанням сторони.

Також суд звертає увагу на необхідність дотримання вимог ст. 84 ЦПК України щодо подання клопотання про витребування доказів.

За приписами ст. 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Ст. 183 ЦПК України визначено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення. Зокрема: будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (ч. 2 ст. 183 ЦПК України).

Згідно із ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Згідно із п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України.

Отже, стороні позивачів необхідно в триденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху виконати всі вказані вище вимоги суду.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 ст. 185 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258-261, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Гребінківської міської ради про встановлення юридичного факту визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху.

Надати позивачам триденний строк для усунення зазначених недоліків, який обчислюється з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Правові наслідки виконання/невиконання позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху передбачені частиною третьою статті 185 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Інформацію стосовно справи, що розглядається, можна отримати за адресою: м. Гребінка, вул. Я. Мудрого, 4, та на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud1605.

Суддя В. Шевченко