Справа № 635/7085/20
Провадження № 2/635/990/2021
26 лютого 2021 року Харківський районний суд Харківської області в складі:
головуючого судді - Шинкарчука Я.А.,
секретар судового засідання - Желізова О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Покотилівка Харківського району Харківської області в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 стягнення заборгованості, -
У жовтні 2020 року Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» (далі АТ КБ «Приватбанк») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, а також судові витрати по справі.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що ОСОБА_1 звернулась до позивача з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Заяву № б / н від 12 квітня 2010 року.
Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті, а також відповідно до яких позичальник надає свою згоду на встановлення кредитного ліміту та його зміну за рішенням позивача, складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг. Зазначене підтверджується підписом у заяві.
У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем умов кредитного договору, станом на 15 липня 2020 року має заборгованість в розмірі 12 745, 05 грн, яка складається з наступного: заборгованість за тілом (простроченим тілом ) кредиту - 10 326, 02 грн, заборгованість за простроченими відсотками - 2 419, 03 грн.
На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 23 листопада 2020 року вказана позовна заява прийнята до розгляду та призначено по справі судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
У судове засідання представник позивача не з`явився, просив про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти ухвалення заочного рішення у справі в разі неявки відповідача.
Відповідач у судове засідання не з`явилась повторно, про дату, час і місце судового засідання повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомила, відзив на позовну заяву та заяви про розгляд справи за її відсутністю не надала.
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою представника позивача, наданою ним у письмовій заяві про розгляд справи без його участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності належно повідомленого про судове засідання відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо за положеннями ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України).
Суд, дослідивши докази по справі, приходить до наступного.
Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що 12 квітня 2010 року ОСОБА_1 підписала заяву у АТ КБ «ПриватБанк».
У заяві зазначено прізвище відповідача, її анкетні дані, що ОСОБА_1 виявила бажання оформити на своє ім`я кредитну картку «Універсальна» , з бажаним кредитним лімітом 250, 00 грн. Також зазначено, що відповідач ознайомилась та згодна з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані їй в письмовому вигляді. Своїм підписом підтвердила факт отримання повної інформації про умови кредитування в Приватбанку.
Крім того, ОСОБА_1 підписала Довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду». Вказана Довідка містить інформацію про базову відсоткова ставка на місяць - 2,5% проценти, розмір щомісячних платежів 7 процентів від заборгованості, але не менше 50,00 грн. та не більше залишку заборгованості, строк внесення щомісячних платежів до 25 числа місяця, наступного за звітним. Відповідальність за порушення зобов`язання: пеня за несвоєчасне погашення заборгованості: пеня = пеня (1) + пеня (2), де: пеня (1) = (базова процентна ставку за договором)/30 нараховується за кожен день прострочення кредиту; пеня (2) = 1 проценту від заборгованості, але не менше 30 грн. в місяць, нараховується раз в місяць, за наявності прострочення по кредиту або процентах 5 і більше днів при виникненні прострочення на суму від 50 грн та більше та розмір штрафів при порушенні термінів по будь-якому з грошових зобов`язань, передбачених договором, більше ніж на 30 днів: 500 грн. + 5 процентів від суми позову.
Згідно з наданим позивачем розрахунком заборгованості за кредитним договором відповідач станом на 15 липня 2020 року має заборгованість в розмірі 12 745, 05 грн, яка складається з наступного: заборгованість за тілом (простроченим тілом ) кредиту - 10 326, 02 грн, заборгованість за простроченими відсотками - 2 419, 03 грн.
Матеріали справи містять виписку по рахунку за період з 12 квітня 2010 року по 01 липня 2020 року.
Строк дії картки встановлено до 12/19.
У відповідності до довідки АТ КБ «Приватбанк» про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки оформленої на ім`я ОСОБА_1 встановлений кредитний ліміт декілька разів збільшувався та зменшувався.
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Натомість, право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання, проте такі вимоги банком не заявлялися.
Зазначене узгоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду у постанові від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12 (провадження № 14-10цс18).
Отже, у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави, стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави, стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).
Пред`являючи вимоги про стягнення заборгованості АТ КБ «ПриватБанк» просило у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути, зокрема заборгованість за процентами за користування кредитними коштами, розмір яких узгоджено сторонами у довідці про умови кредитування.
Враховуючи, що фактично отримані та використані ОСОБА_1 кошти у добровільному порядку АТ КБ «ПриватБанк» не повернуті та доказів протилежного відповідачем суду не надано, що свідчить про порушення прав позивача, суд вважає, що він вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів.
Такі висновки, відповідають правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 3 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19).
Отже, суд про приходить до висновку про доведеність вимог позивача щодо виникнення між сторонами договірних кредитних правовідносин на підставі договору від 12 квітня 2010 року, який був підписаний позичальником, погоджений ним, й не спростований іншими доказами та стягнення з ОСОБА_1 на користь банку фактично отриманої суми кредитних коштів (тіла кредиту) у розмірі 10 326, 02 грн.
Щодо стягнення заборгованості за процентами за користування кредитом нарахованих банком суд приходить до наступного.
З наданого до суду розрахунку вбачається, що процентами за користування кредитом нарахованих банком нараховані банком станом на 15 липня 2020 року у розмірі 2 419, 03 грн.
В силу вимог частини другої статті 1050 ЦК України, право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування, у цьому разі кредитор має право на отримання гарантій належного виконання зобов`язання відповідно до частини другої статті 625 ЦК України, а не у вигляді стягнення процентів.
Судом встановлено, що відповідачу була надана кредитна картка, яка в подальшому перевипущена зі строком дії до 12/19 року, а тому проценти за користування кредитними коштами поза межами вказаного періоду не можуть бути стягнуті з ОСОБА_1 .
За наданим банком розрахунком розмір заборгованості ОСОБА_1 за процентами за кредитним договором від 12 квітня 2010 року станом на 31 грудня 2019 року складає 0, 00 грн.
За таких обставин, у задоволенні позову в частині стягнення заборгованості за процентами за користування кредитом нарахованих банком станом на 15 липня 2020 року у розмірі 2 419, 03 грн слід відмовити.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню та стягує з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором № б/н від 12 квітня 2010 року у розмірі 10 326 (десять тисяч триста двадцять шість) гривень 02 копійки.
Відповідно до статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 703 (одна тисяча сімсот три) гривні 03 копійки.
Керуючись статями 12, 81, 141, 247, 280-282, 279, 354 ЦПК України, суд, -
Позов АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 стягнення заборгованості - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором № б/н від 12 квітня 2010 року у розмірі 10 326 (десять тисяч триста двадцять шість) гривень 02 копійки.
В задоволені іншої частини позовних вимог - відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» судовий збір у розмірі 1 703 (одна тисяча сімсот три) гривні 03 копійки.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання у встановленому законом поряду за адресою: АДРЕСА_1 .
Повне рішення складено 02 березня 2021 року.
Суддя - Я.А. Шинкарчук