Справа №442/7411/21
Провадження №2/442/1514/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2021 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої- судді Грицай М.М.,

з участю секретаря Антоненко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Меденицької селищноїради Дрогобицького району Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, ОСОБА_2 , про встановлення юридичного факту та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивачка звернулася до суду з позовом до Меденицької селищноїради Дрогобицького району Львівської області про встановлення юридичного факту та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір ОСОБА_3 . 10.08.2021 вона звернулась до приватного нотаріуса з метою оформлення спадкових прав, про що заведена спадкова справа.

Ще за життя покійна мати обіцяла, що все майно після її смерті перейде у її власність, тому вважала, що проблем зі спадкуванням повинно бути. У зв`язку із заведенням спадкової справи, приватним нотаріусом здійснено відповідні перевірки у спадковому реєстрі, внаслідок чого їй повідомлено про наявність заповіту №20 від 16.12.2016, який посвідчено та зареєстровано уповноваженою посадовою особою ОСОБА_4 , секретарем Літинської сільської ради Дрогобицького району Львівської області, та про який їй не було відомо.

Після отриманої інформації у нотаріуса, вона перевірила всі документи, що зберігались у будинку АДРЕСА_1 , де до дня смерті проживала спадкодавець. Тоді ж нею виявлено вказаний заповіт, відповідно до змісту якого, усе майно мати заповіла їй ОСОБА_1 та її рідній сестрі, іншій доньці матері ОСОБА_2 .

Однак, приватним нотаріусом їй надано лист про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском строку на звернення із заявою про прийняття спадщини.

Крім того, при ознайомленні із заповітом, нотаріус звернула увагу на те, що в такому допущено помилку, а саме, неправильно зазначено дату її народження замість 1964 року, вказано 1969 рік та ім`я « ОСОБА_5 » замість « ОСОБА_6 ». За таких обставин, виникла необхідність у встановленні належності документу та факту родинних відносин між нею та її матір`ю.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнає повністю, заперечень не має.

Третя особа ОСОБА_2 подала заяву про розгляд справи без її участі. Щодо задоволення позову та оформлення спадщини сестрою ОСОБА_1 не заперечує.

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши докази, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, врахувавши правові норми, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Дрогобицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) 11.01.2021.

Згідно заповіту від 16.12.2016, посвідченого Гнатів О.Д., секретарем Літинської сільської ради Дрогобицького району Львівської області, ОСОБА_3 , що народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , все своє майно, де б воно не було і з чого воно не складалось і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що за законом матиме право, заповідає ОСОБА_2 , 1962 року народження, та ОСОБА_7 , 1969 року народження, в рівних частинах.

Факт перебування у родинних відносинах позивачки зі спадкодавцем підтверджується матеріалами справи, зокрема свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 20.02.1963, свідоцтвом про укладення шлюбу (серії НОМЕР_3 від 01.06.1985) ОСОБА_8 з ОСОБА_9 , внаслідок чого прізвище останньої змінено на « ОСОБА_10 ».

Згідно з Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі, спадкову справу за спадкодавцем ОСОБА_3 заведено 10.08.2021 приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Теплою М.Ю. (спадкова справа № 63/2021).

Із листа приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Теплої М.Ю. встановлено, що ОСОБА_3 рекомендовано звернутися до суду з питань призначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки від неї з моменту відкриття спадщини, 06.01.2021, до 10.08.2021 не надходило жодної заяви, яка б свідчила про бажання прийняти спадщину після смерті ОСОБА_3 .

Згідно зі статтею 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п.24 Постанови від 30 травня 2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, позивачка зазначила про те, що їй невідомо було про посвідчення спадкодавцем заповіту в її користь.

Аналізуючи зазначені доводи, суд враховує, що такі не спростовуються матеріалами справи. Надання додаткового строку для прийняття спадщини є необхідним для забезпечення фундаментального принципу спадкового права свободи заповіту та реалізації останньої волі спадкодавця.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду, що узгоджується із частиною 3 статті 263 ЦПК України.

Згідно з позицією Верховного Суду, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини (постанова від 28 травня 2021 року у справі № 688/106/20, від 21 вересня 2020 року у справі № 130/2517/18).

Із урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині надання додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню, наведені позивачкою доводи є обґрунтованими та свідчать про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Крім цього, позивач просить встановити факт належності їй права на спадкування за заповітом від ОСОБА_3 та факт того, що спадкодавець ОСОБА_3 є її матір`ю.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року, яка діє зі змінами 1998 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідно заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 20.02.1963, виданого сільською радою с.Літиня Дрогобицького району, ОСОБА_3 є матір`ю ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Враховуючи викладене, вважаю, що заявником доведено факт родинних відносин з ОСОБА_3 , а саме те, що остання була її матір`ю, а тому позивачу належить право на спадкування за заповітом. Встановлення вказаних фактів безпосередньо породжує юридичні наслідки щодо одержання свідоцтва про право на спадщину, а тому позовні вимоги в цій частині слід задоволити.

Керуючись ст. 200, 206, 247, 258, 263-265, 293, 352, 354 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , належить право на спадкування за заповітом померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , посвідчений Гнатів О.Д., секретарем Літинської сільської ради Дрогобицького району Львівської області, 16.12.2016 за №20.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, тривалістю два місяці з дня набрання цим рішенням суду законної сили, для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення виготовлено в нарадчій кімнаті.

Суддя Марія Грицай