Провадження № 2/369/425/21
08.12.2021 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі
головуючої судді Ковальчук Л.М.,
при секретарі Колеснік О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_4 , про витребування майна із чужого незаконного володіння,
У жовтні 2017 року позивач звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до відповідачів про визнання недійними договорів купівлі-продажу земельної ділянки та житлового будинку. Третя особа звернулася з самостійними вимогами, в яких також просила визнати недійсними договори купівлі-продажу та витребувати майно з чужого незаконного володіння.
У судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, представник надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав та просив задовольнити, проти заочного рішення не заперечував.
У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив.
У судове засідання відповідач ОСОБА_3 не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив.
У судове засідання третя особа не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову не заперечувала.
У зв`язку з неявкою сторін у судове засідання в силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Оскільки відповідачі повідомлені про розгляд справи належним чином, до суду не з`явились, причини неявки суду невідомі, а представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи, тому суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Суд, з`ясувавши дійсні обставини та дослідивши письмові докази, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 є власниками в рівних частинах житлового будинку АДРЕСА_1 .
Вищезазначений житловий будинок був придбаний 16.02.2016 року ОСОБА_1 та ОСОБА_4 в рівних частинах (по 1/2 частині) на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого 16.02.2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Толстіковою О.М. за реєстровим № 439.
Відповідно до технічного паспорту на житловий будинок загальна площа будинку складає 263,7 кв.м., з них: житлова - 170,1 кв.м. та допоміжна 93,6 кв.м., будинок складається з трьох поверхів, на яких розміщено п`ять кімнат.
Право власності на житловий будинок зареєстровано 20 лютого 2016 року.
Право власності на земельну ділянку було зареєстровано 20 лютого 2016 року.
05 жовтня 2017 року позивачем була отримана інформація з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, відповідно до якої виявилося, що земельна ділянка належить стороннім особам.
Відповідно до інформаційної довідки, земельна ділянка площею 0,2326 га поділена на дві окремі земельні ділянки, а саме земельна ділянка площею 0,1764 га належить ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко О.В. 25.07.2017 за реєстровим № 1636, а земельна ділянка площею 0,0562 га належить ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко О.В. 25.07.2017 за реєстровим № 1637.
Відповідно до інформаційної довідки вищезазначений житловий будинок було продано ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко О.В. 25.07.2017 за реєстровим № 1635.
06 жовтня 2017 була отримана інформація, що ТОВ «Магазин Центральний № 6» продало відповідачам вищезазначений житловий будинок та земельну ділянку.
Як вбачається з витягу про право на нерухоме майно, 26 квітня 2017 року позивач та третя особа уклали з ТОВ «Магазин Центральний № 6» договір купівлі-продажу, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Левашовим О.Г. за реєстровим № 655.
У жовтні 2017 року позивач звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до відповідачів про визнання недійними договорів купівлі-продажу земельної ділянки та житлового будинку. Третя особа звернулася з самостійними вимогами, в яких також просила визнати недійсними договори купівлі-продажу та витребувати майно з чужого незаконного володіння.
Згідно ст. 16 ЦК України Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
За ст. 316 ЦК України Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до ст. 317 ЦК України Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Згідно ст. 319 ЦК України Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.
В ст. 321 ЦК України вказано, що Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ст. 328 ЦК України Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Згідно ст. 388 ЦК України Якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень. Якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках.
Згідно ст. 391 ЦК України Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Повно та всебічно дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, які оцінено на предмет належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємного зв`язку, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, оскільки позов є законним та обґрунтованим.
Керуючись ст.ст. 16, 316, 317, 319, 321, 328, 388, 391 ЦК України, ст.ст. 259, 263, 264, 265, 268, 280, 281 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_4 , про витребування майна із чужого незаконного володіння, задовольнити.
Витребувати у ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_2 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1745,70 грн.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 851,30 грн.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його винесення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Інформація про позивача: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання АДРЕСА_4 .
Інформація про відповідача: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання АДРЕСА_5 .
Інформація про відповідача: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання АДРЕСА_6 .
Інформація про третю особа: ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання АДРЕСА_7 .
Суддя Ковальчук Л.М.