Справа № 638/1130/20
Провадження № 2/638/1714/21
РІШЕННЯ

Іменем України

01 грудня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Шишкіна О.В.,

за участю секретаря судового засідання Олейник О.О.,

розглянувши в загальному позовному провадженні у залі суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , поданим адвокатом Слинько Яною Юріївною, до Харківської міської ради, третя особа: Шоста Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У січні 2020 року ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради, третя особа: Шоста Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в обґрунтування якого вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді недоотриманої пенсії. Заповіт померлою за життя не був складений.

Позивач ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_4 ) є єдиним спадкоємцем померлої (спадкоємцем першої черги), а саме дочкою, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає.

З метою прийняття спадщини ОСОБА_1 звернулася до Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори. Однак Постановою нотаріуса від 15 січня 2020 року позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої через пропуск строку для прийняття спадщини.

Після звернення ОСОБА_1 до нотаріальної контори, нотаріусом було повідомлено, що позивач пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку.

Позивач зазначає, що не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із наступними поважними причинами, а саме, по тій причині, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 проживала за життя за адресою: АДРЕСА_1 , та похорони матері позивачки відбулися на тимчасово окупованій території України, що унеможливило отримання документів державного зразка.

Зокрема, позивачка ОСОБА_1 була позбавлена можливості отримати на тимчасово окупованій території України Свідоцтво про смерть матері ОСОБА_3 для подальшого звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Місце смерті ОСОБА_3 - місто Макіївка Донецької області, - є окупованою територією України, як це визначено Постановою Верховної Ради України «Про визнання окремих районів, міст, селищ і сіл Донецької та Луганської областей тимчасово окупованими територіями» від 17.03.2015 року та Розпорядження Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення» від 7 листопада 2014 року.

Таким чином, з метою отримання свідоцтва про смерть матері ОСОБА_3 позивачці по даній справі ОСОБА_1 довелося звертатися до Дзержинського районного суду м. Харків із заявою про встановлення факту смерті.

Сам факт проживання позивачки ОСОБА_1 на тимчасово окупованій території України - у місті Макіївці Донецької області, а також складна та довготривала процедура отримання свідоцтва про смерть ОСОБА_5 у державному органі - у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, призвели до пропущення строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Позивачка просила суд визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Макіївка Донецької області, терміном три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи. Представник позивача надав суду заяву, в якій просив справу розглянути за відсутності позивача та представника.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив справу слухати без участі представника відповідача.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі з огляду на таке.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , видане 02 березня 1969 року, а також свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 , видане 29 серпня 1986 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , яка була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 , померла, що підтверджується Свідоцтво про смерть, виданим 16 грудня 2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області серія НОМЕР_3 .

ОСОБА_1 звернулася до Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою при прийняття спадщини.

Постановою нотаріуса Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори від 15 січня 2020 року позивачці було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої через пропуск строку для прийняття спадщини.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини, як це передбачено статтею 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до приписів Цивільного кодексу України (статті 1268, 1269) спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України), до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, що містяться у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 26 вересня 2012 року у справі №6-85цс 12, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Згідно ч. 1 ст. 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Як вбачається з матеріалів справи, місцем проживання спадкодавця є Донецька область, місто Макіївка. Позивач вперше звернувся із заявою про прийняття спадщини до Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори, тому місцем відкриття спадщини є м. Харків.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Судом встановлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплинув 26 листопада 2019 року, при цьому суд зауважує, що як спадкоємиця так і померла мешкали у м. Макіївка, Донецької області, яке відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 1085-р від 07.11.2014р. віднесене до населених пунктів, на території яких і органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харків від 06 грудня 2019 року заява ОСОБА_1 була задоволена та судом був встановлений факт смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 громадянки України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце смерті Україна, Донецька область, місто Макіївка (справа № 638/18910/19).

Оцінюючи причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд враховує, що спадкодавець померла на території, яка тимчасово не контролюється українською владою, в період проведення операції об`єднаних сил, тому і свідоцтво про її смерть встановленого державного зразка було отримано після спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини.

Окрім того, суд враховує, що часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про прийняття спадщини є незначним. Врахування цієї обставини відповідає правовому висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17ц.

За таких підстав, причини, з яких позивач своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, суд визнає поважними.

Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Враховуючи вищезазначені норми права, обставини справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 76-81, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. 1216-1218, 1261, 1270, 1272, 1296, 1298 ЦК України, суд

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , до Харківської міської ради, третя особа: Шоста Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , додатковий строк у три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили, про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Макіївка Донецької області.

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Шишкін