Житомирський апеляційний суд
Справа №295/2676/20 Головуючий у 1-й інст. Кузнєцов Д.В.
Категорія 55 Доповідач Миніч Т. І.
У Х В А Л А

03 березня 2021 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого - судді: Миніч Т.І.

суддів: Трояновської Г.С.,

Павицької Т.М.

секретаря

судового засідання Дяченко Ю.Ю.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі заяву Громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок Плюс» про зміну способу і порядку виконання постанови Житомирського апеляційного суду від 12 серпня 2020 року та додаткової постанови Житомирського апеляційного суду від 14 серпня 2020 року у цивільній справі №295/2676/20 за позовом ОСОБА_1 до Громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок Плюс» про визнання неправомірною бездіяльності (дії) в частині нерозгляду скарги, яка порушує вимоги чинного законодавства та права і інтереси як власника гаража, -

в с т а н о в и в:

Постановою Житомирського апеляційного суду від 12 серпня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, апеляційну скаргу Громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок Плюс» задоволено. Ухвалу Богунського районного суду м.Житомира від 02 липня 2020 року скасовано в частині залишення без розгляду заяви про стягнення судових витрат. Постановлено в цій частині нове судове рішення.

Компенсовано понесені Громадською організацією «Гаражний кооператив «Світанок Плюс» судові витрати в сумі 4 902 грн. за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

В решті ухвалу залишено без змін.

Додатковою постановою Житомирського апеляційного суду від 14 серпня 2020 року заяву Громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок Плюс» про ухвалення додаткового рішення у справі задоволено. Компенсовано понесені ГО «ГК «Світанок Плюс» витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3 500,00 грн. за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

01 лютого 2021 року голова правління Громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок Плюс» (далі - ГО «ГК «Світанок Плюс») Гарбовський В.В. подав до Житомирського апеляційного суду заяву про зміну способу і порядку виконання судового рішення. Просив постановити ухвалу про стягнення на користь ГО «ГК «Світанок Плюс» документально підтверджених судових витрат на правничу допомогу у розмірі 4 902,00 грн. та у розмірі 3 500,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Житомирського апеляційного суду.

В обґрунтування поданої заяви вказує, що на виконання постанови Житомирського апеляційного суду від 12 серпня 2020 року та додаткової постанови Житомирського апеляційного суду від 14 серпня 2020 року Богунським районним судом м.Житомира 13 листопада 2020 року видано виконавчий лист, який згідно Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників (далі-Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року №845, пред`явлено до виконання 11 грудня 2020 року до Головного управління Державної казначейської служби України у Житомирській області. Проте, листами Головного управління Державної казначейської служби України у Житомирській області від 17 грудня 2020 року за №04-08-1-10/8102 та №04-08-1-10/8101 ГО «ГК «Світанок Плюс» повідомлено, що казначейство і його територіальні органи наділені повноваженнями щодо безспірного списання коштів державного бюджету за рішеннями про стягнення коштів на підставі виконавчих документів. Проте, оскільки у судовому рішенні вказано про «компенсацію коштів за рахунок Державного бюджету на користь ГО «ГК «Світанок Плюс», а не про «стягнення», то у казначейської служби відсутні повноваження безспірного списання коштів за даним виконавчим листом, у зв`язку з чим він був повернутий без виконання.

Дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що заява про зміну способу і порядку виконання судового рішення не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Статтею 18 ЦПК України передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Відповідно до ч.3 ст.33 Закону України «Про виконавче провадження» за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим, сторони, а також виконавець за заявою сторін або державний виконавець з власної ініціативи у випадку, передбаченому Законом України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень», мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про встановлення або зміну способу і порядку виконання рішення. Така ж норма міститься і в статті 435 ЦПК України.

Поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у раніше встановлений спосіб.

Відповідно до частини 3 статті 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Аналіз зазначених норм права дає можливість дійти висновку про те, що зміна способу виконання рішення суду може мати місце лише у виняткових випадках за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять неможливим його виконання.

Перелік обставин, що можуть викликати зміну чи встановлення способу і порядку виконання рішення, не є вичерпним.

Категорія «обставин, що ускладнюють виконання рішення» має оціночний характер віднесення тих чи інших обставин залежить від судового розсуду, а також від надання доказів, що доводять наявність подібних обставин.

Змінюючи спосіб і порядок виконання судового рішення, суд не може змінювати останнє по суті.

В даному випадку постановою Житомирського апеляційного суду від 12 серпня 2020 року ухвалу Богунського районного суду м.Житомира від 02 липня 2020 року скасовано в частині залишення без розгляду заяви про стягнення судових витрат. Постановлено в цій частині нове судове рішення. Компенсовано понесені ГО «ГК «Світанок Плюс» судові витрати в сумі 4 902 грн. за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

В решті ухвалу залишено без змін.

Додатковою постановою Житомирського апеляційного суду від 14 серпня 2020 року заяву ГО «ГК «Світанок Плюс» про ухвалення додаткового рішення у справі задоволено. Компенсовано понесені ГО «ГК «Світанок Плюс» витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3 500,00 грн. за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Тобто, резолютивна частина зазначеного судового рішення містить формулювання, яке визначене у ч.6 ст.141 ЦПК України, а саме: компенсувати судові витрати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Вимоги заяви ГО «ГК «Світанок Плюс» про зміну способу і порядку виконання судового рішення фактично зводяться до зміни змісту судового рішення в частині розподілу судових витрат.

З огляду на вищенаведене, заява ГО «ГК «Світанок Плюс» не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.259,435 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні заяви Громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок Плюс» про зміну способу і порядку виконання постанови Житомирського апеляційного суду від 12 серпня 2020 року та додаткової постанови Житомирського апеляційного суду від 14 серпня 2020 року у цивільній справі №295/2676/20 за позовом ОСОБА_1 до Громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок Плюс» про визнання неправомірною бездіяльність (дії) в частині не розгляду скарги, яка порушує вимоги чинного законодавства та права і інтереси як власника гаража.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: Судді: