Провадження №: 2/755/148/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" березня 2021 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду міста Києва САВЛУК Т.В., при секретарі Бурячек О.В., розглянувши в підготовчому судовому засіданні, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, який подано в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя,

в с т а н о в и в :

08 жовтня 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва (головуючий у справі - суддя Астахова О.О.) ухвалено заочне рішення про задоволення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя:

- визнати за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частини земельної ділянки загальною площею 0, 0350 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004;

-визнати за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частини об`єкта незавершеного будівництва - садовий будинок, що розташований на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004.

-Визнати ОСОБА_1 право власності на Ѕ частини земельної ділянки загальною площею 0, 0350 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004;

-визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ об`єкта незавершеного будівництва - садовий будинок, що розташований на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004.

Стягнути з ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 4 800 грн.

05 січня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про поновлення відповідачу ОСОБА_1 строку для подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя, - задоволена.

Заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя, - скасовано.

Розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження та призначено до підготовчого судового засідання.

Відповідно до ст. 189 Цивільного процесуального кодексу України завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

14 січня 2021 року представник відповідача - адвокат Іванова Н.С. подала до суду зустрічний позов від імені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

Представник відповідача - адвокат Іванова Н.С. в підготовче судове завдання не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд в підготовчому судовому засіданні питання щодо прийняття зустрічного позову у відсутності представника, просила прийняти зустрічний позов та об`єднати його первісним позовом для спільного розгляду.

Позивач та представник позивача в підготовче судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Вивчивши матеріали зустрічного позову, оцінивши наведені представником відповідача підстави для прийняття зустрічного позову, суд приходить до наступного.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.49 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Порядок прийняття зустрічного позову визначений ст. 193 ЦПК України, яким визначено, що підставами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду є взаємопов`язаність, доцільність розгляду в одному провадженні, а також, можливість виключення повністю або частково задоволення первісного позову, у разі задоволення зустрічного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Виходячи зі змісту ст. 193 ЦПК України, законодавством не передбачено прийняття зустрічного позову в частині заявлених вимог. Наслідком прийняття зустрічного позову є його об`єднання в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до ч. 10 ст. 188 ЦПК України, справи об`єднані в одне провадження, роз`єднанню не підлягають.

Виходячи з предмету зустрічного позову, ОСОБА_1 пред`явлено вимоги до ОСОБА_2 з вимогами «визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_3 земельну ділянку загальною площею 0,008 га з кадастровим номером :0039:0024, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , та в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , право власності в рівних частках, по Ѕ частки кожному, земельної ділянки загальною площею 0,008 га з кадастровим номером :0039:0024, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 ».

В той же час, відповідно до підстав та предмету позову за первісним позовом, ОСОБА_2 пред`явлено вимоги до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя, де предметом позову виступають об`єкту нерухомого майна - земельна ділянка загальною площею 0, 0350 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ,кадастровий номер :66:617:0004, та об`єкт незавершеного будівництва - садовий будинок, що розташований на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004.

Так, первісний позов та зустрічний позов заявлені між тими ж сторонами, з аналогічних підстав та обраного способу захисту (поділ майна подружжя), однак є різними щодо предмету позову та за визначеним обсягом об`єктів нерухомого майна за обома позовами, що є предметом позову, не виключають можливість повністю або частково задоволення первісного позову, у разі задоволення зустрічного позову, тобто в розрізі цих позовів, в кожному окремо, підлягають нові обставини, що тягне за собою збір нових доказів та призведе до затягування судового процесу, порушення прав позивача на своєчасний, швидкий розгляд судової справи по суті вимог заявлених у первісному позові.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

З урахуванням викладеного та зважаючи на те, що вирішення питання про прийняття в провадження зустрічного позову є правом суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття зустрічного позову та його об`єднання в одне провадження з первісним позовом, що не позбавляє відповідача права звернутись до суду з окремим позовом в загальному порядку.

Враховуючи викладене та керуючись статями 188, 193, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, який подано в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя,

Ухвала окремо від рішення суду не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

С у д д я