КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/4228/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Махлай Л.Д., Семенюк Т.А.

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» на ухвалу судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 листопада 2020 року (суддя Волошин В.О.) про повернення заяви Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» про скасування заходів забезпечення позову ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , що діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_7 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Креді Агріколь Банк», Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк «Аваль», Публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Первушина Наталія Юріївна про визнання права власності на квартиру,

встановив:

рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 25 серпня 2016 року, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 2 листопада 2016 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

У серпні 2020р. АТ «Креді Агріколь Банк» звернулося до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 7 листопада 2014 року.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року заяву про скасування заходів забезпечення позову залишено без руху, а заявнику надано строк для усунення її недоліків.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 листопада 2020 року заяву АТ «Креді Агріколь Банк» про скасування заходів забезпечення позову визнано неподаною та повернуто заявнику у зв`язку з не усуненням недоліків.

У поданій апеляційній скарзі АТ «Креді Агріколь Банк» просить ухвалу судді скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Заявник посилається на порушення судом норм процесуального права, оскільки норми статті 185 ЦПК України не підлягають застосуванню до клопотання про скасування заходів забезпечення позову, так як клопотання не є заявою по суті спору.

Також заявник зазначає, що чинним законодавством не передбачено обов`язку учасника справи подавати суду переклад його заяви.

Відзив на апеляційну скаргу учасниками справи не поданий.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення заяви розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Залишаючи заяву АТ «Креді Агріколь Банк» про скасування заходів забезпечення позову без руху, суддя в ухвалі від 21 серпня 2020 року зазначив, що деякі учасники справи проживають у Республіці Азербайджан, Російській Федерації, Республіці Татарстан, а тому заявник повинен надати копії клопотання з перекладом для цих учасників справи для направлення судового доручення про вручення документів відповідно до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах. Також суддя послався на положення Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень.

6 листопада 2020 року АТ «Креді Агріколь Банк» направив заяву на ухвалу від 21 серпня 2020 року, в якій зазначив, що діючий ЦПК України не зобов`язує сторону надавати заяви з перекладом, а суд не позбавлений можливості залучити до участі у справі перекладача.

Повертаючи клопотання про скасування заходів забезпечення позову заявнику, суддя виходив з того, що АТ «Креді Агріколь Банк» не усунув недоліки клопотання, які були зазначені в ухвалі від 21 серпня 2020 року.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, так як він не грунтується на нормах процесуального права.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 7 листопада 2014 року у забезпечення позову ОСОБА_1 накладено арешт на 519/1000 часток квартири АДРЕСА_1 .

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 25 серпня 2016 року, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 2 листопада 2016 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Питання про скасування забезпечення позову суд при ухваленні рішення не вирішував.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Отже, вказана норма процесуального права не передбачає обов`язку заявника подавати до суду разом із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову копії цього клопотання для інших учасників справи. Також вказана норма не зобов`язує суд направляти копії клопотання учасникам справи. Суд зобов`язаний призначити судове засідання по розгляду клопотання та повідомити про це інших учасників справи.

Виходячи з викладеного, вимоги судді про надання копії клопотання про скасування заходів забезпечення позову не ґрунтуються на нормах процесуального права.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що згідно розділу ІІ Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України та Державної судової адміністрації України № 1092/5/54 від 27 червня 2008 року, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 3 липня 2008 року за № 573/15264, (далі Інструкція) у разі, якщо при розгляді цивільної справи в суду України виникне необхідність

у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд України складає доручення про надання правової допомоги за кордоном (пункт 2.1).

Доручення складається судом України, який розглядає цивільну справу, і повинно містити інформацію та документи, передбачені міжнародним договором України. Доручення адресується компетентному суду запитуваної держави (пункт 2.1.1.).

У пункті 2.3. Інструкції визначено, що доручення та документи, що до нього додаються, складаються мовою, передбаченою відповідним міжнародним договором України. Якщо доручення чи документи, що до нього додаються, складено українською мовою, слід додавати завірений переклад на мову запитуваної держави або на іншу мову, передбачену міжнародним договором України.

Документи, що підлягають врученню згідно з дорученням суду України, складаються мовою запитуваної держави чи іншою мовою, передбаченою міжнародним договором України, або супроводжуються завіреним перекладом на таку мову.

У відповідних випадках документи, що підлягають врученню, можуть бути складені або перекладені на ту мову, яку, як є підстави вважати, розуміє особа, якій необхідно вручити документи. Це окремо визначається судом України у дорученні.

Витрати, пов`язані із залученням перекладача, сплачуються у порядку, передбаченому статтею 139 Цивільного процесуального кодексу України.

Переклад здійснюється фахівцем, запрошеним до відповідного суду України згідно із статтею 75 Цивільного процесуального кодексу України, або засвідчується уповноваженим перекладачем, або нотаріально.

Суд першої інстанції не звернув увагу, що пункт 6.7. Інструкції, на який суд послався в ухвалі від 21 серпня 2020 року, визначає особливості виконання Конвенції про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах 1965 року. Разом з цим, судом не встановлено чи ратифікована вказана Конвенція Російською Федерацією та Республікою Азербайджан., і чи набрала вона чинності для вказаних країн.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Колегія суддів вважає, що ухвала про повернення заяви Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» про скасування заходів забезпечення позову постановлена суддею з порушенням норм процесуального права, тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» задовольнити.

Ухвалу судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 листопада 2020 року скасувати, заяву Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» про скасування заходів забезпечення позову ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , що діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_7 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Креді Агріколь Банк», Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк «Аваль», Публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Первушина Наталія Юріївна про визнання права власності на квартиру направити до

Шевченківського районного суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Л.Д. Махлай

Т.А. Семенюк