Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2021 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Калініченко О.Б.

при секретарі Мельник Ю.О.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «КВАРТЕТ, 16-В», треті особи: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, Солом`янське районне управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, про зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

30.11.2020 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», треті особи: ГУ ДСНС України у м. Києві, Солом`янське РУГУ ДСНС України у м. Києві, про зобов`язання відповідача вчинити дії, усунути порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме вжити всіх невідкладних заходів щодо усунення загроз життю, здоров`ю, майну фізичних осіб та юридичних осіб шляхом негайного усунення в повному обсязі порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які були виявлені за адресою: АДРЕСА_1 , і зазначені в Актах, складених представниками Солом`янського РУГУ ДСНС України в м. Києві за № 110 від 18.02.2019 року та за № 1082 від 28.12.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки; а також стягнути з відповідача у відшкодування моральної шкоди компенсацію у розмірі 100 000 грн. за заподіяну позивачу моральну шкоду та судові витрати в даній справі.

В обґрунтування заявленого позову зазначає, що 24.09.2018 року позивач на праві спільної часткової власності придбав квартиру АДРЕСА_2 та є одним із співвласників багатоквартирного будинку.

22.04.2019 року в багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 , було зареєстровано ОСББ, керівником якого з 01.04.2020 року являється Трегуб Г.Г .

Статутом ОСББ передбачено, що останнє зобов`язане забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан неподільного та загального майна, що належить співвласникам, та санітарний стан прибудинкової території (п. 6.3.1. Статуту), з приводу чого стягує із співвласників будинку відповідні платежі (внески).

Між тим, 18.02.2019 року за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в будинку 16-В провідним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Солом`янського РУГУ ДСНС України у м. Києві був складений акт № 110, у відповідності до якого контролюючим органом було виявлено 22 порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки - найбільше виявлених порушень серед 4-ох будинків ОСББ.

Крім того, 28.12.2019 року за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в будинку 16-В Солом`янським РУГУ ДСНС України у м. Києві був складений акт № 1082, у відповідності до якого контролюючим органом було виявлено понад 30 порушень вимог законодавства в питаннях, що стосуються правил пожежної безпеки в Україні, тобто ще більше, ніж було до складеного акту № 110 18.02.2019 року.

На підставі складених актів відповідача зобов`язано усунути чисельні та суттєві порушення вимог законодавства в сфері пожежної та техногенної безпеки.

Однак станом на листопад 2020 року вказані порушення не усунуті, а відповідач під різними приводами не допускає представників ДСНС провести в згаданому будинку захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Як вбачається з листа ГУ ДСНС України у м. Києві № 7101-3397/01 від 24.06.2020 року, посадові особи управління в період з 15.06.2020 року по 16.06.2020 року намагалися провести позаплановий захід державного нагляду (контролю) стану дотримання законодавства в сфері пожежної та техногенної безпеки в житловому будинку АДРЕСА_1 , однак здійснити зазначений захід не вдалося у зв`язку із не допуском представників ДСНС до будинку та вчиненням різного роду перешкод з боку представників відповідача, про що складено акт.

Також, як вбачається з листа ГУ ДСНС України у м. Києві № 7101-4547/01 від 20.08.2020 року, посадові особи управління в період з 19.08.2020 року по 20.08.2020 року намагалися провести позаплановий захід державного нагляду (контролю) стану дотримання законодавства в сфері пожежної та техногенної безпеки в житловому будинку АДРЕСА_1 , однак здійснити зазначений захід не вдалося в зв`язку із повторним не допуском представників ДСНС до будинку та вчиненням перешкод з боку представників відповідача, про що складено акт.

Таким чином, в зв`язку із неможливістю проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) в згаданому багатоповерховому будинку уповноважені представники Солом`янського РУГУ ДСНС України у м. Києві рекомендували позивачу звертатися до суду (лист від 30.10.2020 року № 21/1972).

Так, 29.08.2019 року позивачу стало відомо, що евакуаційний вихід з 2-го рівня квартири АДРЕСА_3 з зовнішньої сторони дверей заблокований металевою решіткою.

У зв`язку з грубим порушенням представниками ОСББ норм чинного законодавства України, в тому числі й правил пожежної безпеки, позивач змушений був звернутися з відповідною заявою (повідомленням) про вчинення кримінального правопорушення, ознаки якого підпадають під ст. 356 КК України. На підставі поданої заяви слідчим Солом`янського УПГУНП в м. Києві було зареєстроване відповідне кримінальне провадження в ЄРДР.

В ході проведеного огляду на 22-му поверсі представниками правоохоронних органів із зовнішнього боку дверей, які встановленні позивачем для забезпечення евакуаційного виходу, виявлено металеву зварювальну огороджувальну конструкцію, яка блокує та унеможливлює вихід з квартири позивача та ставить під загрозу життя та здоров`я мешканців вказаної квартири у випадку необхідності проведення евакуації.

На сьогоднішній день існує постанова, винесена колегією суддів Київського апеляційного суду від 11.03.2020 року, яка вступила в законну силу, мотивувальна частина якої прямо вказує на те, що встановлення позивачем евакуаційного виходу на 22-му поверсі є законним та не порушує при цьому права жодних співвласників будинку, більше того, такі дії позивача не потребували отримання згоди (волі) інших співвласників будинку, оскільки встановлення евакуаційного виходу було, перш за все, направлено на дотримання правил протипожежної безпеки та будівельних норм з метою збереження життя та здоров`я жителів вказаної вище квартири.

Однак відповідач, не звертаючи уваги, навіть, на постанову Київського апеляційного суду, продовжує займати безвідповідальну позицію по управлінню будинком, ігноруючи при цьому правила пожежної безпеки, норми Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», Статут ОСББ «КВАРТЕТ,16-В», ставлячи при цьому під загрозу життя та здоров`я мешканців будинку, а також майно, що їм належить.

За таких обставин, в силу положень ст. 18 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та свого ж Статуту саме відповідач зобов`язаний забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам, а позивач, як власник нерухомого майна та співвласник будинку, внаслідок дій та бездіяльності відповідача вимушений в судовому порядку на підставі ст. ст. 282,1163,1164 ЦК України, Кодексу Цивільного Захисту та Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» вимагати усунення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку із тим, що складені на відповідача акти, приписи та штрафи не спонукають останнього до вжиття всіх дієвих заходів із усунення існуючих загроз.

Вважає за необхідне також зазначити, що станом на листопад 2020 року відсутні будь-які судові справи, предметом би яких було оскарження з боку ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» в передбаченому законом порядку дій співробітників ДСНС щодо проведення зазначених вище перевірок, а так само й судових рішень чи доказів, які б свідчили про скасування чи визнання недійсними складених з боку останнього актів.

Вказує, що внаслідок не усунення ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» в повному обсязі виявлених порушень, про які йдеться мова в зазначених актах та приписах, існує реальна загроза життю, здоров`ю, майну усіх співвласників будинку, в тому числі і по відношенню до позивача.

Разом з цим позивач вважає за необхідне стягнути на його користь з відповідача завдану моральну шкоду в розмірі 100 000 грн.

Посилається, що у зв`язку із вказаними подіями, про які йде мова в позові, позивач пережив та продовжує переживати сильний емоційний стрес через незаконні, зухвалі, упереджені та протиправні дії відповідача. Позивач не має можливості вести нормальний спосіб життя у зв`язку з тим, що його права з боку відповідача грубо порушуються, він змушений докладати певних зусиль задля відновлення свого порушеного права, зокрема, звертатися до суду, правоохоронних та контролюючих органів, експертів та адвоката, щоб довести неправомірність дій відповідача і, тим самим, притягнути останнього до встановленої законом відповідальності.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 02.12.2020 року позовна заява була залишена без руху.

08.12.2020 року стороною позивача на усунення недоліків було подано клопотання та позовна заява в уточненій редакції, відповідно до якої позивач просить зобов`язати відповідача вжити всіх невідкладних заходів щодо усунення загроз життю, здоров`ю, майну фізичних та юридичних осіб шляхом негайного усунення в повному обсязі порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які були виявлені за адресою: АДРЕСА_1 , і зазначені в Актах, складених представниками Солом`янського районного управління ГУ ДСНС України в м. Києві за № 110 від 18.02.2019 року та за № 1082 від 28.12.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, із зазначенням переліку заходів, які має вжити відповідач для усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки та які перераховані у згаданих актах.

Також просить стягнути компенсацію у розмірі 100 000 грн. за заподіяну позивачу моральну шкоду та судові витрати.

Зазначає, що згідно зі ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» ОСББ створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами, основна діяльність якого полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Разом з тим, ст. 18 цього Закону визначає обов`язки об`єднання, у відповідності до яких останнє, серед іншого, зобов`язане: забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан майна, що належить співвласникам.

Вказує, що всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в складених представниками ДСНС актах та приписах, призводять до загрози життю та здоров`ю людей у випадку виникнення пожежі. Тобто, вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища. Виявленні порушення можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

Таким чином, на думку сторони позивача, в силу положень ст.ст. 282, 1163-1164 ЦК України, Кодексу Цивільного Захисту та Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» позивач, життю, здоров`ю та майну якого загрожує небезпека, вважає, що має право вимагати її усунення від того, хто її створює, в тому числі шляхом вжиття невідкладних заходів щодо усунення загрози.

За таких обставин, вимоги позивача, на його думку, про усунення ОСББ «КВАРТЕТ, 16- В» порушень, про які йдеться в Актах № 110 та № 1082 та приписах, виданих на їх підставі, є цілком правомірними.

Вважає, що вказана правова позиція цілком узгоджується та корелюється з постановою колегії суддів Східного Апеляційного Господарського Суду від 19.08.2020 року в справі № 922/387/20, а також правовими позиціями Верховного Суду, які викладені в постанові від 30.06.2020 року по справі № 826/7141/16 та постанові від 31.01.2020 року по справі № 640/4506/19.

Також заявляє, що орієнтовна сума витрат на сплату судового збору складає у розмірі 20 000,00 грн., орієнтовна сума витрат на правову допомогу у зв`язку із залученням адвоката з метою надання правової (правничої) допомоги - 80 000,00 грн.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 10.12.2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

В ухвалі сторонам було визначено строк на подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень.

Представник відповідача у відзиві, поданому до суду 24.02.2021 року, у задоволенні позову просив відмовити в повному обсязі, вважаючи позов безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Вказує, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квартет, 16-В» зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 22.04.2019 року, номер запису 1 0 40223, що підтверджується додатком № 17, долученим до позовної заяви - «Роздруківка інформаційних даних ОСББ «Квартет, 16-В» із сайту Міністерства юстиції України з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, завіреного штампом та печаткою Адвокатського бюро «Ярослава Піскового» 25.11.2020 року, у зв`язку із чим Акт № 110 від 18.02.2019 року (абзац 7, 12 позовної заяви), складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в будинку № 16-В провідним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Солом`янського РУГУ ДСНС України у м. Києві, не відноситься навіть до періоду існування ОСББ «Квартет, 16-В», оскільки вказаний акт було складено за 2 місяці до державної реєстрації ОСББ «Квартет, 16-В». Тобто, позивач та його представник умисно вводять суд в оману, спотворюючи обставини та маніпулюючи фактами.

При цьому позивач за текстом всієї заяви не вказав, які саме його права, свободи, чи законні інтереси порушені, невизнані або оспорювані і, головне, - ким саме порушені, невизнані або оспорювані.

ОСББ «Квартет, 16-В» у відповідності до чинного законодавства не є суб`єктом планових та/або позапланових перевірок у зв`язку із тим, що ОСББ не є суб`єктом господарювання, то й вимоги, адресовані до суб`єктів господарювання, до ОСББ не можуть пред`являтися.

Відповідно до положень ст.1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 22 цього Закону питання самостійного забезпечення об`єднанням експлуатації та утримання багатоквартирного будинку та користування спільним майном у такому будинку регулюються Господарським кодексом України в частині господарчого забезпечення діяльності негосподарюючих суб`єктів, тобто діяльність ОСББ є господарчим забезпеченням діяльності негосподарюючих суб`єктів.

Отже, визначені законом мета і предмет діяльності ОСББ не передбачають ведення об`єднанням господарської діяльності, а тому ОСББ не є суб`єктом господарювання згідно зі ст. 3 ГК України, нормою якої розрізняється господарська діяльність і господарче забезпечення діяльності негосподарюючих суб`єктів.

Оскільки ОСББ не є суб`єктом господарювання, то й вимоги, адресовані до суб`єктів господарювання до ОСББ, не можуть пред`являтися, т. я. на господарче забезпечення діяльності негосподарюючих суб`єктів, включаючи ОСББ, дія зазначеного Закону не поширюється, відтак, і заходи державного нагляду (контролю), передбачені ним, в ОСББ провадитися не можуть.

ОСББ - це форма управління багатоквартирним будинком, а не його управитель, не є власником багатоквартирного будинку чи його спільного майна, не несе обов`язків, покладених на управителя - суб`єкта господарювання у відповідності із профільним законодавством.

У зв`язку із чим, за стан багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 відповідають всі співвласники багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , в тому числі і позивач.

Крім того, звертає увагу, що станом на 22.02.2021 року відсутні будь-які позови Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в м. Києві до ОСББ «Квартет, 16-В», що свідчить про неухильне дотримання законодавства.

Одночасно із цим зауважує, що у додатках до позовної заяви не міститься документів, які б уповноважували позивача або його представника - адвоката Піскового Я.В. представляти інтереси Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

Щодо вимог позивача про стягнення завданої моральної шкоди, вважає за необхідне вказати, що позивачем також не зазначено, які саме його права, свободи, чи законні інтереси порушені, невизнані або оспорювані і ким саме; не надано належних та допустимих доказів сильного емоційного стресу, неможливості вести нормальний спосіб життя, які саме порушені права відновлював позивач, а також щодо можливості встановити чіткий причинно-наслідковий зв`язок між моральною шкодою та певними подіями, про що вказується у позовній заяві.

Тобто вимоги позивача щодо стягнення моральної шкоди у розмірі 100 000 грн. є необґрунтованими і безпідставними, оскільки жоден документ, долучений до позовної заяви, не підтверджує заподіяння позивачу морального страждання, а визначенню і відшкодуванню (компенсації) моральної шкоди повинно передувати встановлення факту наявності моральних страждань, їх ступеня та глибини.

При цьому посилається, що у відповідності до Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого Наказом ДСНС № 3 від 04.02.2013 року (у редакції наказу ДСНС № 711 від 13.12.2019 року), Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (ГУ ДСНС України у м. Києві), яке підпорядковується ДСНС України, є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

За п. 14 Положення Головне управління є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в установах Державної казначейської служби України, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням.

Згідно з абз.2 п.13 структуру Головного управління затверджує Голова ДСНС за погодженням з Міністром внутрішніх справ України. При цьому Солом`янське РУГУ ДСНС України у м. Києві є структурним підрозділом Головного управління і не є юридичною особою, що унеможливлює його участь у судовій справі в якості третьої особи.

Також вказує, що згідно з п. 8 ч. 3 ст. 178 ЦПК України попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи, складає 17000 грн.

У відповіді на відзив, поданої 26.03.2021 року, сторона позивача відзив вважає необґрунтованим і таким, що не може бути взятим судом до уваги, зважаючи на те, що ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 10.12.2020 року відповідачу визначено строк на подання відзиву на позов у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, -15 днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Як зазначає відповідач, вказану судову ухвалу ним було отримано 05.02.2021 року, виходячи з цього кінцевою датою для подання відзиву на позовну заяву є - 19.02.2020 року.

19.02.2021 року не являється вихідним, святковим чи не робочим днем, а тому посилання відповідача на положення ч.ч. 3, 6 ст. 124 ЦПК України є безпідставним.

В той же час, як вбачається із даних на поштовому конверті та поштового штемпеля на описі - вкладення, відзив на позовну заяву було відправлено відповідачем 22.02.2021 року, тобто з пропущенням строку, встановленого в ухвалі Солом`янського районного суду міста Києва від 10.12.2020 року.

Враховуючи викладене, вважає, що відповідачем пропущений строк на подання відзиву на позовну заяву.

За таких обставин, враховуючи той факт, що відповідач подав відзив на позовну заяву із пропущеним строком і при цьому не порушує питання щодо його поновлення із зазначенням поважності причин його пропуску, просить поданий відповідачем відзив на позовну заяву від 22.02.2021 року не брати до уваги, не враховувати його зміст при розгляді справи та при прийнятті рішення.

Разом з тим, сторона позивача на спростування викладених відповідачем заперечень у відзиві на позовну заяву надає відповідь на відзив, ґрунтуючись на наступному.

Так, щодо акту №8110 від 18.02.2019 року, який був складений до заснування ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», то в позовній заяві йде мова про те, що за вказаним актом в будинку 16-В було виявлено цілу низку порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а після того, як представниками ДСНС був складений повторний акт № 1082 від 28.12.2019 року (вже в період існування ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В»), то цих порушень стало на порядок більше ніж було. Тому в позовній заяві позивач згадує акт № 110 від 18.02.2019 року комплексно разом з актом № 1082 від 28.12.2019 року, який був складений вже в період існування ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», оскільки встановлені представниками Солом`янського РУ ГУ ДСНС України в м. Києві порушення в будинку 16-В не зникли та не були усунуті нинішнім балансоутримувачем - ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В».

Зазначає, що протоколом № 1 від 17.04.2019 року ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» було прийнято рішення про прийняття будинку АДРЕСА_1 на свій баланс, про що між ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» та ТОВ «ЖБК «УПРАВДОМ» був складений відповідний акт приймання-передачі будинку.

Таким чином, ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», прийнявши на свій баланс даний будинок, взяло на себе зобов`язання забезпечувати належний санітарний, протипожежний стан спільного майна, що належить співвласникам будинку, в тому числі й що стосується усунення тих порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, які були виявлені представниками Солом`янського РУ ГУ ДСНС України в м. Києві під час перевірки, в ході якої був складений акт № 110 від 18.02.2019 року.

Зобов`язання забезпечувати належний санітарний, протипожежний стан спільного майна, що належить співвласникам будинку, є прямим обов`язком ОСББ, що також слідує із положень ст. 18 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Статуту ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» (п. 6.3.1. Статуту).

Щодо порушених прав позивача, то сторона позивача не вважає за доцільне повторювати все те, що вже зазначено в позовній заяві, де детально, всебічно та обґрунтовано зазначено щодо завдання останньому моральної шкоди, та тези про що не вважає за необхідне дублювати.

Щодо того, що ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» не є суб`єктом планових та позапланових перевірок, не є суб`єктом господарювання, а тому вимоги до ОСББ не можуть пред`являтися, то на якій підставі представники Солом`янського РУ ГУ ДСНС України в м. Києві були допущені до перевірки, здійснювали таку перевірку, за результатами якої був складений акт № 1082 від 28.12.2019 року, припис, а згодом голову ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» як керівника вказаної юридичної особи ще й було притягнуто до адміністративної відповідальності, про що представниками Солом`янського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві було складено відповідну постанову (КИ № 093034/1 від 08.01.2020 року) про накладення адміністративного стягнення.

Вказаний Акт та Припис не оскаржувалися ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», що також підтвердив відповідач в своєму відзиві, не є скасованим або визнаним недійсним, а тому є чинним та таким, що породжує для ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» певні юридичні наслідки, пов`язані з його складанням.

Так само не надано і доказів визнання незаконними дій представників названого відділу ДСНС з приводу складання зазначеного Акту та Припису.

Як вже зазначалось, згідно зі ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» ОСББ створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами, основна діяльність якого полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Таким чином, до функцій ОСББ законом віднесена реалізація прав співвласників (власників житлових приміщень) на володіння і користування спільним майном, що, в силу наведеного делегування, покладає саме на відповідача обов`язок, встановлений ч.3 ст. 13 Конституції України.

Оскільки ОСББ виконує функцію реалізації прав співвласників на увесь будинок, в тому числі щодо допоміжних приміщень із їх частинами включно, саме відповідач несе обов`язок утримання майна у належному і безпечному стані.

Зокрема, згідно з п. 2.1. розділу 2 Статуту ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом. Завданням та предметом діяльності об`єднання, в тому числі, є забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території.

При цьому, враховуючи, що акт, складений представниками Солом`янського PУ ГУ ДСНС України в м. Києві за № 1082 від 28.12.2019 року, винесений стосовно саме ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» як юридичної особи, а не стосовно голови або членів правління названого об`єднання, то вказані в акті порушення має усунути виключно ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», а не позивач чи інші співвласники, як про це зазначає відповідач в своєму відзиві, намагаючись перекласти свої обов`язки на співвласників будинку.

На його думку, реальний і дієвий захист права вимагає зобов`язання до вчинення дій саме юридичної особи, тобто ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В».

Позивач вважає необхідним зазначити, що відсутність будь-яких позовів ГУ ДСНС до ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», в тому числі й про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, не створює доведених фактів для даного спору в силу правової позиції, викладеної у постанові ВП ВС від у справі № 917/1345/17.

Також у своєму відзиві на позовну заяву відповідач вказує, що у додатках до позовної заяви не містяться документів, які б уповноважували позивача або його представника представляти інтереси ТУ ДСНС в м. Києві. З цього приводу сторона позивача вважає за необхідне залишити вказану тезу відповідача без коментарів, оскільки не розуміє, що відповідач хотів цим сказати та що донести.

У поясненнях, поданих 10.03.2021 року представником Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, останній просить здійснювати розгляд справи на підставі наявних в матеріалах справи документах та стверджує, що відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України від 05.04.2007 року № 877-У «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 року №22, зареєстрованого у Міністерстві юстиції 21.01.2019 року №73/33044, доручення прем`єр-міністра України від 16.01.2019 року № 50768/1/1-18, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві видано наказ від 24.12.2019 року №1115 «Про проведення позапланової перевірки», згідно з яким доручено провести позапланову перевірку ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», , щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Під час проведення заходу складено Акт перевірки від 28.12.2019 року № 1082 (Акт № 1082), в якому зафіксовано 32 порушення та встановлено, що об`єкт перевірки - житловий будинок ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», розташований за адресою: АДРЕСА_1, що у Солом`янському районі міста Києва, експлуатується з порушеннями протипожежного законодавства.

Також Головним управлінням складено Припис № 774 від 08.01.2020 року, в якому встановлено строк виконання порушень - до 07.02.2020 року.

За порушення вимог ст. 175 КУпАП голову правління ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» - Перевертун О.І. притягнуто до адміністративної відповідальності, про що складено постанову КИ № 093034/1 від 08.01.2020 року.

Для встановлення факту належного усунення порушень, зафіксованих в приписі № 774 від 08.01.2020 року, або зменшення їх кількості Головним управлінням видано наказ № 331 від 11.05.2020 року «Про проведення позапланової перевірки».

Під час виходу на позаплановий захід інспекторам Головного управління було відмовлено у допуску до приміщень житлового будинку ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», про що складено Акт № 385 від 16.06.2020 року стосовно неможливості здійснення заходу державного нагляду (контролю). Підтвердити факт усунення порушень правил пожежної безпеки України представникам Головного управління не було надано можливості.

Отже, у Головного управління є підстави вважати, що дії суб`єкта господарювання по не допуску посадових осіб Головного управління до проведення перевірки спрямовані на приховання обставин факту наявності (не усунення) порушень правил пожежної безпеки у житловому будинку.

На підставі наказу № 505 від 18.08.2020 року у період з 19.08.2020 року по 20.08.2020 року посадові особи Головного управління повторно намагалися провести позаплановий захід державного нагляду (контролю) стану дотримання законодавства у сфері пожежної безпеки в житловому будинку ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», однак інспекторів також не було допущено до об`єкта перевірки, про що складено Акт стосовно неможливості здійснення заходу державного нагляду (контролю) від 19.08.2020 року № 403, 404 та від 20.08.2020 року № 405, 406.

Вказує, що порушення пожежної та техногенної безпеки, зафіксовані в Акті № 1082 від 28.12.2019 року, у своїй сукупності є суттєвими та створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

Заперечень на відповідь на відзив від відповідача у встановлений судом строк, як і будь-яких інших заяв по суті справи, не надходило, тому суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Щодо порушення, на думку сторони позивача, строку подання відповідачем відзиву на позовну заяву, що був відправлений відповідачем 22.02.2021 року, нібито, з пропущенням строку, встановленого в ухвалі Солом`янського районного суду міста Києва від 10.12.2020 року, то слід зазначити, що вказану ухвалу відповідачем було отримано 05.02.2021 року, строк для подання відзиву, який розраховується с наступного дня, є - 20.02.2020 року, що є вихідним днем. Тому подання відзиву 22.02.2021 року є цілком правомірним.

Оскільки розгляд справи відбувається у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, учасники справи не викликались.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Нормою ст. 282 ЦК України передбачено, що фізична особа має право вимагати усунення небезпеки, створеної внаслідок підприємницької або іншої діяльності, яка загрожує життю та здоров`ю.

Судом встановлено, що позивач на підставі договору купівлі-продажу від 24.09.2018 року є співвласником квартири АДРЕСА_2 , та, таким чином, є одним із співвласників цього багатоквартирного будинку.

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку « АДРЕСА_1 » згідно із відомостями сайту Міністерства юстиції України з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 22.04.2019 року, , № запису 1 0 40223.

За протоколом № 1 від 17.04.2019 року ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» було прийнято рішення про прийняття будинку АДРЕСА_1 на свій баланс, про що був складений відповідний акт приймання-передачі будинку між ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» та ТОВ «ЖБК «УПРАВДОМ». При цьому, ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» не є правонаступником ТОВ «ЖБК «УПРАВДОМ», яке продовжує існувати.

Відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України від 05.04.2007 року № 877-У «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 року №22, зареєстрованого у Міністерстві юстиції 21.01.2019 року №73/33044, доручення прем`єр-міністра України від 16.01.2019 року № 50768/1/1-18, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві видано наказ від 24.12.2019 року №1115 «Про проведення позапланової перевірки», згідно з яким доручено провести позапланову перевірку ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», , щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Під час проведення заходу складено Акт перевірки від 28.12.2019 року № 1082, в якому зафіксовано 32 порушення та встановлено, що об`єкт перевірки - житловий будинок ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», розташований за адресою: АДРЕСА_1, що у Солом`янському районі міста Києва, експлуатується з порушеннями протипожежного законодавства, про що також складено Припис № 774 від 08.01.2020 року, в якому встановлено строк виконання порушень - до 07.02.2020 року.

За порушення вимог ст. 175 КУпАП голову правління ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В» - Перевертун О.І. притягнуто до адміністративної відповідальності, про що складено постанову КИ № 093034/1 від 08.01.2020 року.

В подальшому Головним управлінням було видано накази № 331 від 11.05.2020 року та № 505 від 18.08.2020 року про проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) стану дотримання законодавства у сфері пожежної безпеки в житловому будинку ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В», однак інспекторів не було допущено до об`єкта перевірки, про що складено Акти № 385 від 16.06.2020 року, № 403, 404 від 19.08.2020 року та № 405, 406 від 20.08.2020 року стосовно неможливості здійснення заходу державного нагляду (контролю).

Таким чином, підтвердити на даний час факт усунення порушень правил пожежної безпеки України представникам Головного управління не було надано можливості.

При цьому представник управління посилається, що порушення пожежної та техногенної безпеки, зафіксовані в Акті № 1082 від 28.12.2019 року, у своїй сукупності є суттєвими та створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

Як випливає з правових позицій Верховного Суду, які викладені в постанові від 30.06.2020 року по справі № 826/7141/16 та постанові від 31.01.2020 року по справі № 640/4506/19, на які посилалась сторона позивача, правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V.

Так, згідно зі ст. 1 цього Закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, органів державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема, належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виключно законами встановлюються, зокрема: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю); спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч.5 ст.4, ч.1 ст.5, ч.1 ст.6 Закону повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

При цьому, аб. 3 ч.1 ст.6 наведеного Закону встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Згідно з ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Зокрема, положеннями ст. 51 КЦЗ України визначено, що діяльність із забезпечення техногенної безпеки є складовою виробничої, експлуатаційної та іншої діяльності відповідних посадових осіб і працівників підприємств, установ, організацій. Ця вимога відображається у відповідних статутах або положеннях.

Згідно з п. 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052, ДСНС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продуктів, систем та засобів протипожежного захисту.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що правовою підставою для застосування заходів реагування в даних правовідносинах з приводу виконання приписів Акту перевірки від 28.12.2019 року № 1082, що фактично виникли між відповідачем та ГУ ДСНС України у м. Києві, є звернення до адміністративного суду, в повноваження якого входить перевірка взаємовідносин сторін, в тому числі, правомірності складання вказаного акту та з`ясування питання, чи є відповідач відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» відповідальною особою за дотримання законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а саме забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, яке покладено на суб`єкта господарювання, який є власником або користувачем об`єкта підвищеної небезпеки.

Суд зауважує, що власне саме спірне рішення визначає межі правовідносин, щодо якого фактично установлений адміністративний порядок виконання, тому, зважаючи на характер спірних правовідносин та предмет спору, із приводу якого було подано позов, суд дійшов висновку, що такі вимоги мають розглядатись в адміністративному порядку.

Також неприйнятними мають бути визнані доводи позивача, що він має право вимагати усунення порушень, про які йдеться в Актах № 110 та № 1082 та приписах, виданих на їх підставі, оскільки повноваженнями вимагати виконання приписів даного акту позивач не наділений.

Суд звертає увагу, що позивач, у разі порушення його суб`єктивного права, може скористатись не будь-яким способом його відновлення, а лише тим, який, як правило, визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Так, відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання; має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. За захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу особа має право звернутися до суду (ст. 16 ЦК).

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Вказаний перелік не є вичерпним, оскільки суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

За змістом положень вище зазначених норм права розпорядження своїм правом на захист є приписом цивільного законодавства і полягає в наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором. Суд забезпечує захист осіб, права й охоронювані законом інтереси яких порушені або оспорюються, шляхом здійснення провадження у справах.

При цьому суд має встановити наявність в особи суб`єктивного права або охоронюваного законом інтересу, про захист яких особа звернулася до суду, адже на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Крім того, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє в захисті, встановивши безпідставність та (або) необґрунтованість заявлених вимог.

Для ефективного судового захисту цивільного права або інтересу важливим також є обраний зацікавленою особою спосіб захисту, який має відповідати природі такого права або охоронюваного законом інтересу, характеру незаконного посягання та бути ефективним.

Таким чином, вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Зокрема, чинний Цивільний кодекс України визначає серед недоговірних зобов`язань інститут зобов`язань, що виникають унаслідок створення загрози життю, здоров`ю, майну фізичної особи або майну юридичної особи. Норми, що регулюють цей вид зобов`язань, охоплюють окрему главу - главу 81 (статті 1163-1165 ЦК).

Встановлення у цивільному законодавстві таких зобов`язань обумовлюється перенесенням центру ваги зі шкідливого результату на більш ранній ступінь, коли протиправне діяння лише створює можливість заподіяння шкоди або коли сама діяльність має небезпечні властивості.

Відповідно до ст. 1163 ЦК України фізична особа, життю, здоров`ю або майну якої загрожує небезпека, а також юридична особа, майну якої загрожує небезпека, мають право вимагати її усунення від того, хто її створює.

При цьому, згідно зі ст. 1164 ЦК України у разі неусунення загрози життю, здоров`ю, майну фізичної особи або майну юридичної особи заінтересована особа має право вимагати: 1) вжиття невідкладних заходів щодо усунення загрози; 2) відшкодування завданої шкоди; 3) заборони діяльності, яка створює загрозу.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Також серед особистих немайнових прав, що забезпечують природне існування фізичної особи, закон окремо виділяє право фізичної особи на усунення небезпеки, яка загрожує життю та здоров`ю (ст. 282 ЦК України).

В контексті ст. 1163 ЦК України створення загрози життю, здоров`ю, майну фізичної особи - це виражений усно, письмово або будь-яким чином виражений намір нанести фізичну, матеріальну або іншу шкоду будь-якій особі або суспільним інтересам. Обов`язковою умовою для застосування ст. 1164 ЦК України є наявність загрози створення небезпеки, тобто що ця загроза дійсно існує і неприпинення дій, що мають місце, або не вчинення необхідних дій дійсно можуть привести до завдання шкоди.

Тобто, заінтересована особа вправі вимагати усунення загрози від того, хто її створює, у разі невиконання ним обов`язку з усунення загрози, що полягає в праві заінтересованої особи вимагати від боржника: а) вжиття невідкладних заходів щодо усунення загрози; б) відшкодування завданої шкоди; в) заборони діяльності, яка створює загрозу.

Для настання зобов`язання внаслідок створення загрози життю, здоров`ю, майну фізичної особи або майну юридичної особи достатньою підставою є факт створення загрози.

Загрозу можна визначити як ризик настання певних негативних наслідків (шкоди) у майбутньому. При цьому загроза повинна бути наявною і реальною настільки, щоб створювати небезпеку завдання шкоди заінтересованій особі. Реальність небезпеки обумовлюється характером поведінки боржника.

Разом з тим, за викладених вище обставин стороною позивача не доведено, що життю, здоров`ю, майну позивача загрожує реальна небезпека та що цю небезпеку створює саме відповідач, як не доведено існування причинно-наслідкового зв`язку між порушеннями та реальної наявності ризиків конкретно для позивача.

При цьому, у даних правовідносинах із зобов`язання, що виникають унаслідок створення загрози життю, здоров`ю, майну фізичної особи або майну юридичної особи, відсутні шкідливі наслідки у вигляді завданої шкоди, оскільки для відшкодування завданої шкоди на підставі ст. 1165 ЦК України необхідно встановити наявність вимоги кредитора щодо припинення діяльності, пов`язаної зі створенням загрози.

У разі ж, якщо така вимога не ставиться, шкода має відшкодовуватися на підставі загальних положень про відшкодування шкоди, встановлених главою 82 ЦК України.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

У п. 5 постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Пунктом 9 постанови передбачено, що розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.

При вирішенні позову про відшкодування моральної шкоди, необхідно з`ясовувати, коли виникли правовідносини сторін, коли заподіяна моральна шкода.

Отже, для покладення обов`язку компенсації шкоди, необхідно довести наявність всіх складових цивільно-правової відповідальності, чого у даному випадку не встановлено та позивачем не доведено, як те, що йому в майбутньому загрожує реальна небезпека, так і факт заподіяння йому моральної шкоди у зв`язку з цим.

Предметом позову у цій справі є зобов`язання відповідача вчинити дії, а підставою - посилання на обставини, юридичні факти, що, на думку позивача, свідчать про недотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, внаслідок чого існує реальна загроза життю, здоров`ю, майну усіх співвласників будинку, в тому числі і по відношенню до позивача, та завдає позивачу моральної шкоди.

Між тим, доводи позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів є абстрактними, не містять належного обґрунтування негативного впливу на його конкретні реальні індивідуально виражені права, свободи чи інтереси, а свідчать про незгоду позивача з поведінкою відповідача, що не є тотожним порушенню права, свободи чи інтересу.

Серед іншого суд враховує, що спір між цими ж сторонами з приводу блокування металевою решіткою з зовнішньої сторони дверей евакуаційного виходу з 2-го рівня квартири позивача був предметом іншого судового провадження, в результаті якого конкретні порушені права позивача в цій частині були відновлені та зобов`язано відповідача вчинити дії шляхом вжиття заходів щодо усунення існуючих перешкод у користування евакуаційним виходом та здійснення демонтажу металевої зварювальної огороджувальної конструкції, що була розміщена із зовнішньої сторони дверей квартири АДРЕСА_2 .

Як неодноразово зазначала ВП ВС, під час вирішення спору суд з`ясовує: чи існує в позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективним, якщо здійснюватиметься в той спосіб, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги.

При цьому, застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить від: виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами; змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа; характеру його порушення, невизнання або оспорення.

Тобто, ефективний спосіб захисту має відповідати: змісту права чи інтересу; характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Відсутність в даному випадку конкретного визначеного порушеного права та невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Керуючись ст.ст. 15-16, 23, 282, 386, 1163-1164, 1166 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 5, 10, 12, 13, 51, 76 - 82, 141, 178, 259, 263 - 265, 268, 273, 430 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В задоволені позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «КВАРТЕТ, 16-В» ((ОСББ «КВАРТЕТ, 16-В»), м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, буд. 16-В, ), треті особи: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (ГУ ДСНС України у м. Києві), м. Київ, вул. Володимирська, буд. 13, ), Солом`янське районне управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві ((Солом`янське РУ ГУ ДСНС України у м. Києві), м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, буд. 33), про зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: