Справа № 161/3796/20
Провадження № 2/161/126/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2021 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючої судді Плахтій І.Б.,

з участю секретаря судових засідань Жаловаги І.П.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивачів ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

представника служби у справах дітей Луцької міської ради Андрусік О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Луцьку в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у вихованні дитини та визначення порядку і способу участі батька у вихованні дитини, за позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та визначення способу участі у її вихованні,

В С Т А Н О В И В :

06.03.2020 позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача про усунення перешкод у вихованні дитини та визначення порядку і способу участі батька у вихованні дитини.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_4 в період з 15.11.2013 по 23.10.2019. Сторони мають спільну доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У серпні 2018 року змінила місце свого проживання, разом з донькою переїхала проживати в квартиру своєї мами. З того часу, відповідач чинить перешкоди у спілкуванні з дитиною, а з грудня 2019 року відповідач не дає можливості бачитись з донькою та намагається ізолювати доньку від спілкування.

Оскільки, відповідач в добровільному порядку не надає згоди на побачення із дитиною, змушений звертатися до Служби у справах дітей для встановлення порядку спілкування. Рішенням виконавчого комітету Луцької міської ради від 18.09.2019 було визначено спосіб участі позивача у вихованні та спілкуванні з дитиною, однак ОСОБА_4 відмовляється виконувати вказане рішення, систематично чинить перешкоди у спілкуванні батька із донькою. Також вказує, що веде спокійний, розмірений спосіб життя, не перебуває на обліку у лікаря психіатра чи нарколога, хоче приймати участь у вихованні доньки, її розвитку та навчанні, за місцем проживання позивача створено належні умови для перебування/проживання дитини. Будь - які спроби ОСОБА_1 вирішити спір у досудовому порядку з ОСОБА_4 виявились невдалими.

Вважає, що створення відповідачем перешкод у спілкуванні із донькою порушує його права та суперечить інтересам дитини, а тому звернувся до суду за захистом своїх прав, та просив:

зобов`язати відповідача не чинити перешкоди у спілкуванні із донькою ОСОБА_8 та брати участь у її вихованні;

визначити наступний спосіб участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною:

-зустрічі дитини з батьком без присутності матері кожного першого і третього тижня місяця з 12 год. суботи по 22 год. неділі;

-щосереди першого в третього тижня місяця з 19 год. до 23 год.;

-кожного понеділка, середи, п`ятниці другого та четвертого тижня місяця з 19 год. по 23 год.;

-щороку на Великдень, Різдво з 10 год. до 18 год. за місцем проживання батька без пристуностиі матері;

-щороку на день народження дитини з 15 год. до 18 год.;

-спільний відпочинок батька з донькою без присутності матері у літній період протягом 14 днів;

-спільний відпочинок батька з донькою без пристуності матері в осінній, зимовий та весняний період протягом 5 днів щосезону.

Ухвалою суду від 17.03.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та ухвалено розгляд справи проводити в порядку загально позовного провадження.

До початку розгляду справи по суті позивачем повідомлено, що в провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та визначення способу участі у її вихованні.

Ухвалою від 10.04.2020 (головуюча суддя Крупінська С.С.) у вищевказаній справі відкрито провадження, призначено підготовче засідання.

В своєму позові позивачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 покликались на те, що після розірвання шлюбу з їхнім сином ОСОБА_1 , відповідач ОСОБА_4 разом з онукою проживає в квартирі своєї матері. Через неприязні стосунки відповідач перешкоджає їм брати участь у вихованні та спілкуванні з онукою.

А тому, просили зобов`язати відповідача не чинити перешкоди у спілкуванні з онукою ОСОБА_8 та брати участь у її вихованні;

визначити наступний спосіб їх участі у вихованні та спілкуванні з онукою:

-зустрічі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 з онукою без присутності матері кожну другу суботу місяця з 10:00 до 22:00;

-спільний відпочинок ОСОБА_5 , ОСОБА_6 з онукою без присутності матері в період з 01 червня по 31 серпня відповідного календарного року протягом 20 днів безперервно на території їх фізичного проживання або на їх розсуд, але з обов`язковим повідомленням про таке місце матері дитини за 2 дні до початку двадцятиденного спілкування.

Позивачем ОСОБА_1 в підготовчому засіданні заявлено клопотання про об`єднання вищевказаних позовів в одне провадження, оскільки предметом дослідження в даних справах є одні і ті ж обставини, позов пред`явлено до одного і того ж відповідача.

Ухвалою суду від 01.06.2020 об`єднано справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа - Служба у справах дітей Луцької міської ради про усунення перешкод у вихованні дитини та визначення порядку і способу участі батька у вихованні дитини в одне провадження зі справою за позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та визначення способу участі у її вихованні.

Відповідач ОСОБА_4 подала відзив на позовну заяву ОСОБА_1 (а.с. 109,109) в якому просила відмовити в задовленні позову.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву ОСОБА_5 , ОСОБА_6 (а.с. 148-150), у якому вимоги позову визнала частково, визначивши порядок і спосіб участі у вихованні і спілкування з онукою в присутності матері в кожну другу суботу місяця з 10 год. до 14 год.

ОСОБА_1 подано відповідь на відзив (а.с. 120,121).

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 вимоги позову підтримав зв икладених у позовній заяві підстав. Суду додатково пояснив, що не може побачити дитину вже понад рік. Останній раз бачив в школі на 1 вересня, сказала: «Тату, не чіпайте мене». Останній раз гуляв з нею минулої зими, їздили до батьків на Водохреще, все було добре. Після цього батьки дитину не бачили. Дитина категорична настроєна проти батька, залякана. Хоча раніше холіла проводити з ним час. Відповідач категорично заперечує спілкування дитини з дідом і бабою. Купив дитині телефон, але зв`язку немає, телефон вимкнений. Кілька разів приходив за місцем проживання дитини, але поспілкуватися не вдавалося через перешкоди, вчинені відповідачем. Навіть викликав поліцію, щоб зафіксували невиконання рішення Служби у справах дітей. Разом з тим, не заперечував того, що не намагається забирати дитиноу силою, якщо вона цього не хоче, щоб не травмувати. Крім того, додав, що на даний час він працює водієм ПП «Ветком» по будніх днях з 8:00 до 17:00. За адресою фактичного проживання по АДРЕСА_1 , проживає сам, там є умови для перебування і ночівлі дитини. В суді є кілька інших судових проваджень з його участю та відповідача, зокрема щодо виселення та поділу майна. Просив позов задовольнити. Разом з тим, зазначив, що для нього не є принциповими конкретні дні Різдвяних та Великодніх свят для спілкування з дитиною, а також період часу в її день народження.

Представник позивачів ОСОБА_2 в судовому засіданні вимоги позовів підтримав з викладених у них підстав. Додатково пояснив, що відповідач перешкоджає спілкуванню дитини як з батьком, так і з бабою і дідом. Батьки позивача ОСОБА_9 позивачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 є пенсіонерами, проживають в АДРЕСА_2 в чотирьохкімнатному приватному будинку. Мають умови для перебування там дитини.

Відповідач ОСОБА_4 та її представник ОСОБА_3 категорично заперечували проти задоволення позову ОСОБА_1 . Відповідач, зокрема, вказувала на те, що позивач ОСОБА_1 , як батько дитини, мав право бачити дитину раніше, а зараз вона не буде її заставляти бачитися з батьком. Після зустрічей з батьком дитина замикалася, не розмовляла. Їй там казали, що мама погана, і що батько її забере. Тепер дитина не хоче з батьком спілкуватися. В будні дні категорично заперечує зустрічі дитини з батьком, оскільки дитина вчиться до обіда, ввечері ходить на танці в Палац учнівської молоді 3 рази на тиждень (середа, п`ятниця, субота). На релігійні свята, теж заперечує, бо дитину везуть до діда з бабою в село, а це їй шкодить. На день народження дитини він може з нею спілкуватися, якщо дитина сама не буде заперечувати. Спільний літній 14-денний відпочинок, а також навесні та в осени заперечує. Наголошувала на тому, що не може примушувати дитину до спілкування з батьком та його батьками, в дитини є власна думка. Спілкування з дідом і бабою не заперечувала за наявності бажання дитини.

Представники служби у справах дітей Луцької міської ради в наданих в судовому засіданні поясненнях підтримали висновок органу опіки та піклування про визначення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з неповнолітньою донькою. Разом з тим, представник ОСОБА_10 звернув увагу на те, що між батьками дитини наявний конфлікт, вони не можуть спілкуватися між собою не травмуючи психіку дитини. Ночівля за місцем проживання батька є передчасною. Взагалі, має бути перехідний період, протягом якого дитина спілкувалася б з батьком в присутності матері, доки не звикне. Що стосується бабусі і дідуся, то їх участь у конфлікті між батьками дитини є дуже активною і не дуже толерантною, а тому можливість їхньої участі у вихованні та спілкуванні з дитиною є сумнівною.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позову ОСОБА_1 , який підлягає до часткового задоволення; та обґрунтованість позову ОСОБА_5 , ОСОБА_6 який підлягає до часткового задоволення.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_4 є батьками ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 (а.с. 11).

Позивачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 є дідом та бабою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зі сторони батька.

З наданих в судовому засіданні пояснень сторін з`ясовано, що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_4 перебували в зареєстрованому шлюбі, рішенням Луцького міськрайонного суду від 23.10.2019 шлюб між сторонами розірвано.

Неповнолітня ОСОБА_8 проживає з матір`ю ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_3 .

Такі обставини сторонами в судовому засіданні не заперечувалися.

За зверненням позивача ОСОБА_1 . Службою у справах дітей Луцької міської ради визначено порядок участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною.

18.09.2019 рішенням виконавчого комітету Луцької міської ради № 586-2 «Про визначення способу участі ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з дитиною» (а.с. 12) визначено наступний спосіб участі позивача у вихованні та спілкуванні з малолітньою донькою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щонеділі з 11.00 год. до 18.00 год.

Крім того, вказаним рішенням виконкому зобов`язано Бондарук О.М. не перешкоджати ОСОБА_1 брати участь у вихованні дитини, а ОСОБА_1 чітко дотримуватись визначених годин побачень з дитиною, обидві сторони мають попереджати один одного про можливість та причини зміни у визначеному порядку зустрічей з малолітньою ОСОБА_8 .

Згідно з ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

В судовому засіданні з пояснень сторін, висновком Служби у справах дітей Луцької міської ради від 07.09.2020 (а.с. 153), а також за наслідками проведеної профілактичної бесіди з ОСОБА_1 (а.с. 111) встановлено, що між батьками наявні неприязні стосунки внаслідок розірвання шлюбу та майнового спору. Батьки не стримують своїх емоцій в присутності дитини, намагаються втягти дитину у з?ясування стосунків між собою, налаштовують доньку один проти одного, критикують другого з батьків в присутності дитини.

З пояснень сторін в судовому засіданні вбачається, що внаслідок складних взаємовідносин батькам дитини не вдається дотримуватися установленого рішенням виконавчого комітету від 18.09.2019 № 586-2 способу участі ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з дитиною.

До участі у виконанні рішення виконавчого комітету обома батьками неодноразово залучалися представники органу опіки та піклування, а також поліції.

Такі обставини не можуть не відображатись на емоційному стані та психіці дитини. Так, з довідки про проходження дитиною курсу психотерапії з приводу наслідків сімейного конфлікту, виданої практичним психологом ОСОБА_11 , вбачається, що дитина категорично відмовляється від побачень з батьком, наслідком переживань є невротичні реакції. Дитині рекомендована доброзичлива атмосфера.

В силу вимог ст. 141 Сімейного кодексу України мати і батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебувають вони у шлюбі між собою.

Статтею 9 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року передбачено, що Держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Статтею 157 СК України передбачено, що той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, який проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвитку дитини.

Згідно зі ст.159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини та інші обставини.

Національним законодавством передбачено, що суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи лише в окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини (абзац 2 частини 2 статті 159 СК України).

Таким чином, право батька на спілкування з дитиною є його незаперечним правом, а спілкування дитини з батьком повинне відповідати її інтересам.

Разом з тим, в ході судового розгляду справи встановлено, що відповідач ОСОБА_4 , в тому числі, на фоні особистих неприязних відносин, пояснюючи небажанням дитини спілкуватися з батьком, обмежує спілкування доньки ОСОБА_7 з батьком ОСОБА_1 , рішення органу опіки про участь батька у вихованні доньки не виконується належним чином.

Враховуючи те, що мати неодноразово не передавала доньку для спілкування з батьком із різних причин, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав.

Висновком Служби у справах дітей Луцької міської ради від 07.09.2020 №155 (а.с. 153) «Про участь ОСОБА_1 у вихованні дитини» рекомендовано визначити ОСОБА_1 наступний спосіб участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою дочкою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

-з 11 год. до 20 год. суботи І, ІІІ тижня місяця;

-з 11 год. до 19 год. неділі ІІ, IV тижня місяця;

-щосереди з 17 год. до 20 год.

-спільний відпочинок із дитиною у перший день святкування Різдва Христового та Святої Трійці, у другий день святкування Нового Року та Великодня

-спільний відпочинок із дитиною протягом 14 днів у літній період.

Одночасно батькам рекомендовано уникати з`ясовування стосунків у присутності дитини, не налаштовувати ОСОБА_7 один одного.

При вирішенні спору між батьками, судом враховується позитивне ставлення позивача до виконання батьківських обов`язків, його наполегливе прагнення систематично спілкуватися з донькою ОСОБА_7 . Жодних доказів про те, що позивач не може приймати участь у вихованні та спілкуванні із донькою, а також про те, що таке спілкування може зашкодити дитині, матеріали справи не містять.

Водночас, при розгляді справи суд враховує наявність високого рівня конфліктних відносин між батьками малолітньої ОСОБА_8 , які не повинні відображатися на почуттях дитини та негативно впливати на її психологічний стан. Тому, з метою досягнення позитивних цілей зустрічей батька і доньки, таких як сприятливі соціальні умови для подальшого формування здорової психіки дитини, її виховання і розвитку, що також захистить дівчинку від емоційних зривів та особистого неблагополуччя у майбутньому, позивачу слід надати право на побачення з дитиною без присутності матері.

Суд вважає, що заявлені вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню щодо визначення способів участі позивача у вихованні доньки ОСОБА_7 та спілкуванні з нею, який належить встановити наступним чином:

спілкування дитини з батьком:

щосереди в період з 17:00 год. до 20:00 год.;

у суботу першого та третього тижня місяця в період з 11:00 год. до 20:00 год.;

у неділю четвертого тижня місяця в період з 11:00 год. до 18:00 год.;

-спільний відпочинок з дитиною на другий день Різдвяних та Великодніх свят в період з 11:00 год. до 18:00 год.;

-спільний відпочинок з дитиною у літній період протягом 10 днів;

-спілкування з дитиною впродовж однієї години в день народження дитини -- 21 травня, за умови не перешкоджання навчанню.

Такий спосіб участі позивача у вихованні доньки узгоджується із рекомендованим Службою у справах дітей Луцької міської ради способом участі батька у вихованні доньки, графіком його роботи та умовами проживання, навчальним графіком дитини.

При чому суд зауважує, що зустрічі дитини з батьком в позаурочні години, у які дитина відвідує гуртки, не перешкоджатимуть розвитку дитини, разом з тим, сприятимуть участі батька у житті дитини в різні моменти її життя.

Разом з тим, з пояснень сторін в судовому засіданні встановлено, що дитина в силу негативного емоційного навантаження внаслідок розуміння конфліктності батьківських стосунків та відчуття страху за свої слова та дії, може відмовлятися від спілкування з батьком без присутності матері.

А тому, враховуючи найкращі інтереси дитини, з метою убереження її емоційного та психологічного стану, за доцільне буде встановити адаптаційний період у спілкуванні дитини з батьком, у який зустрічі протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили, проводити в присутності матері ОСОБА_4 .

Що стосується вимог позову ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та визначення способу участі у її вихованні, то у відзиві на цю позовну заяву відповідач зазначила про часткове визнання позову, не заперечувала щодо зустрічей дитини з бабою та дідом в кожну другу суботу місяця з 10 год. по 14 год. в її присутності. При цьому зазначала, що ОСОБА_7 не хоче відвідувати діда і бабу, боїться залишатися з ними наодинці, оскільки боїться, що її заберуть в мами.

Статтею 5 Конвенції про контакт з дітьми (підписана 15.05.2003, набрала чинності для України 01.04.2007) з урахуванням найвищих інтересів дитини може бути встановлено контакт між дитиною та особами, що не є її батьками, але мають сімейні зв`язки з дитиною. Договірні Держави вільні поширювати це положення на осіб, інших, ніж ті, що зазначені в пункті 1, й у випадках, коли таке поширення відбувається, держави можуть вільно вирішувати, які види контакту, визначені під літерою «a» в статті 2, повинні бути застосовані.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства», контакт з дитиною це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.

Відповідно до ст. 7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, при цьому, сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Відповідно до ч. 1 ст. 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

У відповідності до ч. 3 ст. 291 ЦК України, фізична особа має право на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває.

Відповідно до ч. 1 ст. 263 СК України, спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Оцінуючи наявні у справі докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що непорозуміння на ґрунті розладу шлюбних відносин між батьками дитини загострили взаємовідносин між позивачами ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та відповідачем ОСОБА_4 . Така ситуація в їх особистих відносинах не дає можливості мирним шляхом вирішити питання про визначення порядку спілкування бабусі та дідуся з онукою, який мав би влаштовувати кожну із сторін у справі, що зумовлює вирішення даного питання в судовому порядку, в межах заявлених позовних вимог, оскільки саме такий спосіб захистити право на спілкування та виховання онуки визначений сімейним законодавством у разі його порушення.

Позивачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 бажають спілкуватися з онукою, приймати участь в її вихованні, тому їх порушене право підлягає захисту в судовому порядку.

При визначенні способу участі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вихованні та спілкуванні з дитиною суд враховує вік дитини та її психо-емоційний стан, відношення дитини до баби та діда, яка в силу наявного конфлікту між батьками може відмовлятися від спілкування з дідом та бабою.

Окрім того, суд бере до уваги ту обставину, що ОСОБА_5 , ОСОБА_6 проживають в с. Боремець Млинівського району Рівненської області, що має територіальну віддаленість від місця проживання дитини, відсутній акт обстеження житлових умов позивачів. Крім того, відсутні докази, що дитина адаптована до місця проживання баби та діда, виявляє інтерес до самостійного спілкування та проведення часу з ними, вільно почуває себе в присутності баби та діда у відсутності мами, почуває себе комфортно в їхньому обійсті, а також те, що проживання (як просять позивачі у своєму позову 20 днів) з бабою та дідом у відсутності матері не завдасть дитині душевних хвилювань.

А тому, суд, з урахуванням часткового визнання відповідачкою позовних вимог, найкращих інтересів дитини, її віку та місця проживання, дійшов висновку, що позивачам ОСОБА_5 , ОСОБА_6 слід встановити наступний спосіб участі у вихованні та спілкуванні з онукоюю, а саме:

-спілкування дитини з дідом ОСОБА_5 та бабою ОСОБА_6 у неділю четвертого тижня місяця в період з 11:00 год. до 18:00 год. в м. Луцьку.

При чому, в даному випадку спілкування діда і баби дитини співпадатиме зі спілкуванням її з батьком, що сприятиме підтриманню сімейних відносин з родиною батька в цілому.

Разом з тим, на період адаптації, протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили, спілкування ОСОБА_8 з дідом ОСОБА_5 та бабою ОСОБА_6 проводити в присутності матері ОСОБА_4 .

Суд вважає, що саме такий режим побачень та порядок участі баби та діда у вихованні дитини буде відповідати інтересам неповнолітньої ОСОБА_8 та умовам її нормального розвитку та виховання, сприятиме забезпеченню найкращих інтересів дитини, та створить умови для реалізації прав баби та діда на особисте спілкування з онукою.

З урахуванням визначених судом способів участі позивачів у вихованні та спілкуванні з донькою та онукою, суд звертає увагу на те, що вихідні дні другого тижня місяця залишаються для спілкування дитини з мамою та з її родиною та іншими близькими дитині людьми.

Разом з тим, для уникнення в подальшому непорозумінь між сторонами, щодо виконання відповідачем установленого судом способу участі батька, діда та баби у спілкуванні та вихованні дитини, та для забезпечення такого виконання, слід зобов`язати відповідача не перешкоджати позивачам спілкуватися та брати участь у її вихованні у встановлений рішенням суду спосіб та порядок.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача в користь позивачів підлягає стягненню сплачений ними судовий збір.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 17, 77, 78, 81, 141, 247, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, на підставі ст.ст.3, 9, 18 Конвенції про права дитини, ст.ст. 141, 150, 151, 157, 159, 257, 263 СК України, суд

В И Р І Ш И В :

1.Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у вихованні дитини та визначення порядку і способу участі батька у вихованні дитини задовольнити частково.

Встановити ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_4 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 ) наступний спосіб участі у вихованні та спілкуванні з донькою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-спілкування дитини з батьком:

щосереди в період з 17:00 год. до 20:00 год.;

у суботу першого та третього тижня місяця в період з 11:00 год. до 20:00 год.;

у неділю четвертого тижня місяця в період з 11:00 год. до 18:00 год.;

-спільний відпочинок з дитиною на другий день Різдвяних та Великодніх свят в період з 11:00 год. до 18:00 год.;

-спільний відпочинок з дитиною у літній період протягом 10 днів;

-спілкування з дитиною впродовж однієї години в день народження дитини -- 21 травня, за умови не перешкоджання навчанню.

2.Позов ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та визначення способу участі у її вихованні задовольнити частково.

Встановити ОСОБА_5 (адреса реєстраціїї: АДРЕСА_6 ; РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_6 (адреса: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 ) наступний спосіб участі у вихованні та спілкуванні з онукою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-спілкування дитини з дідом ОСОБА_5 та бабою ОСОБА_6 у неділю четвертого тижня місяця в період з 11:00 год. до 18:00 год. в м. Луцьку.

3.На період адаптації, протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили, спілкування ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком ОСОБА_1 , дідом ОСОБА_5 та бабою ОСОБА_6 проводити в присутності матері ОСОБА_4 .

4.Зобов`язати ОСОБА_4 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_5 ) не перешкоджати ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_4 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_5 (адреса реєстраціїї: АДРЕСА_6 ; РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_6 (адреса: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 ) спілкуватися з донькою і онукою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та брати участь у її вихованні у встановлений рішенням суду спосіб та порядок.

5.Стягнути з ОСОБА_4 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_5 ) в користь ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_4 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 ) 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок судового збору, та в користь ОСОБА_6 (адреса: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 ) 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок судового збору.

Рішення може бути оскаржене до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Луцький міськрайонний суд Волинської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 19.02.2021.

Суддя Луцького міськрайонного суду І.Б. Плахтій