Справа № 643/1981/21
Провадження № 2-о/643/161/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.11.2021 року Московський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Майстренко О.М., за участю секретаря Сілаєвої Е.О. , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Відокремлений підрозділ Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори про встановлення факту родинних відносин, суд,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою , в якій просить встановити факт родинних відносин,а саме, ОСОБА_2 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідним сином ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що вона , ОСОБА_1 , влітку 2008 році познайомилася з ОСОБА_2 та почала проживати з останнім без реєстрації шлюбу. Від сумісного проживання ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася донька - ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_2 , який є рідним батьком ОСОБА_4 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина. В грудні 2019 року заявник, від імені та в інтересах своєї малолітньої доньки ОСОБА_4 , звернулася до відокремленогопідрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори з заявою для оформлення спадщини, але нотаріальною конторою було винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, згідно якої було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з тих підстав, що відсутні документи, що підтверджують родинні відносини зі спадкодавцем. Відсутність підтвердження родинних відносин між померлим ОСОБА_2 та померлою ОСОБА_5 , не дає можливості на отримання на користь ОСОБА_4 свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з чим у заявник звернулась до суду за захистом спадкових прав своєї доньки .

Заявник ОСОБА_1 вимоги заяви підтримала та просила суд задовольнити заяву про встановлення факту родинних відносин .

Зацікавлена особа- Відокремлений підрозділ Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явилась , про день та час слухання справи сповіщена в установленому порядку.

Суд, дослідивши матеріали справи в їх сукупності вважає, що заява підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил. Встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи,поданим відповіднодо цьогоКодексу,в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів,поданих учасниками справи або витребуваних судому передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків,передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень,крім випадків,встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Європейський суд з прав людини вказав, щопункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи(Проніна проти України, №63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Крім того, згідно ч.1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(ратифіковано Україною 17.07.1997 року, набула чинності для України 11.09.1997 року) та правових позицій, викладених в рішенні Європейського Суду з прав людини по справі «Бендерський проти України (заява № 22750/02 параграф 42) - відповідно до практики, яка відображає принцип здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватись в світлині обставин кожної справи. Право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді «заслухані», тобто належним чином вивчені судом.

За вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд встановлює такі питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню для цих правовідносин.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_3 , яка до зміни мала прізвище ОСОБА_6 , яка є матір`ю ОСОБА_2 , та після смерті якої відкрилася спадщина, що складалася з 1/2 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкове майно після смерті ОСОБА_3 , складається з 1/2 частки квартири , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з яких 1/4 частки квартири ОСОБА_2 після смерті своє матері, ОСОБА_3 , фактично прийняв, мешкаючи з матір`ю на час відкриття спадщини за однією адресою.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_2 , відповідно копії свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 виданого 11.12.2019 року Харківськми міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Харківській області , актовий запис № 17327.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, що складається з 3/4 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з яких 1/2 частки квартири належало померлому особисто, а 1/4 частки квартири, який останній прийняв після смерті своє матері , ОСОБА_3 , фактично прийняв, мешкаючи з матір`ю на час відкриття спадщини за однією адресою.

11 грудня 2019 року ОСОБА_1 , як законний представник ОСОБА_4 , звернулася до відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Постановою підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії заявнику відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину , у зв`язку з відсутністю документів підтверджуючих родинні відносини зі спадкодавцем.

З Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії вбачається, що більш ніхто з заявами про прийняття спадщини, відмови про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину не звертався.

Відповідно Інформаційної довідки з Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 16 травня 2020 року інформація про заповіти та спадкові договори від імені ОСОБА_2 , відсутня.

З свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 , виданого 29.07.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову Харківського міського управління юстиції , актовий запис № 3459 підтверджується той факт, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 є батьком ОСОБА_4 , що також підтверджується в тому числі повним збігом її власного прізвища і по батькові.

Факт родинних відносин між ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 , підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_3 ,виданим Відділом ЗАГС Дзержинського району м.Харкова 11.04.1984 року, актовий запис № 265 , з якого вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_6 народився ОСОБА_2 , батьками вказано: батько- ОСОБА_7 , мати - ОСОБА_8 , копією заяви ОСОБА_3 про видачу паспорта громадянина колишнього СРСР зразка 1974 року серії НОМЕР_4 від 08.07.1977 року , виданий ВВС Дзержинського райвиконкому м.Харкова , де зазначено , що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 перебуває у шлюбі з ОСОБА_7 ,1937 року народження , має сина - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Згідно ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Таким чином, вищевказані докази в сукупності підтверджують факт родинних відносин між ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12,13, 81, 259, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин ,а саме, що ОСОБА_2 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідним сином ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення або виклику учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи,якому повнерішення суду не були вручені у день його проголошення або складення,має правона поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільно-процессуального кодексу України.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Московський районний суд м.Харкова.

Рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подано апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий суддя Майстренко О.М.