Провадження № 2/359/39/2021
Справа № 359/5539/17
УХВАЛА

19 лютого 2021 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Муранової-Лесів І.В.,

при секретарі - Степаненко А.О.,

за участі позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

представника органу опіки та піклування Павленко Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа орган опіки та піклування служба у справах дітей та сім`ї Бориспільської міської ради Київської області про встановлення місця проживання дітей та зміну графіку спілкування з дітьми і порядку участі батька у вихованні дітей та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа орган опіки та піклування служба у справах дітей та сім`ї Бориспільської міської ради Київської області про визначення місця проживання дітей та встановлення порядку виховання і спілкування дітей з матір`ю -

встановив:

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_4 щодо визначення місця проживання їх з відповідачем неповнолітніх дітей з матір`ю та встановлення батькові графіку піклування та спілкування з дітьми.

У вересні 2018 року від ОСОБА_4 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла зустрічна позовна заява з проханням визначити місце проживання малолітніх дітей : дочки ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 разом з їх батьком ОСОБА_4 . А також просив встановити порядок участі матері у спілкуванні та вихованні малолітніх дітей.

06.11.2018 представником відповідача ОСОБА_7 було подано письмове клопотання про призначення судово-психологічної експертизи (а. с. 234-235, том № 2).

Ухвалою занесеною до протоколу судового засідання 06.11.2018 було вирішено щодо розгляду клопотання про призначення експертизи після з`ясування обставин справи та дослідження доказів ( а. с. 236-237, том № 2).

У судовому засіданні позивач та її представник заперечували проти призначення судової психологічної експертизи.

Представник відповідача підтримав клопотання та просив задовольнити.

Представник третьої особи органу опіки та піклування Павленко Л.В. поклалась на думку суду.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 2 даної статті визначено, що Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Згідно п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. ч. 4,5 ст. 103 ЦПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

За змістом п. 6.1. глави VI Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5, Об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Відповідно до п.п. 6.2., 6.3., 6.4., 6.5 Інструкції, психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи. 6.3. Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. 6.4. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей. 6.5. При проведенні психологічних експертиз використовуються загальновідомі в науковій практиці психологічні методики і такі, що пройшли державну атестацію, та їх авторські модифікації, що відбираються з урахуванням специфіки експертних досліджень і конкретних питань, поставлених перед психологічною експертизою.

Як вбачається з переліку наведених в клопотанні питань, які представник відповідача просить поставити на вирішення експертизи, вони стосуються як визначення індивідуально-психологічних особливостей малолітніх дітей сторін так і визначення індивідуально-психологічних особливостей батьків (сторін у справі) та їх впливу разом із впливом особливостей їх виховної поведінки та сімейної ситуації на емоційний стан, психологічний розвиток та відчуття благополуччя дітей. Також окремими питаннями представник відповідача просив визначити чи страждає мати дітей будь-яким психічним розладом та які індивідуально-психологічні особливості матері дітей ОСОБА_1 .

В цьому зв`язку, суд звертає увагу, що відповідно до вимог ч.1 ст.105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Позивач клопотання про призначення судово-психологічної експертизи не підтримує, в тому числі і щодо дослідження її психічного стану.

Разом з цим відповідач (його представник) не обґрунтував належність зазначеного в клопотанні доказу щодо предмета доказування.

Так, суд звертає увагу, що в силу вимог ст.3 Закону України «Про психіатричну допомогу» кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України.

Встановлення наявності або відсутності у позивача психічного розладу не є предметом як первісного так і зустрічного позову. Крім того, за змістом зустрічного позову відповідач питання щодо обмеження позивачки у спілкуванні з дітьми не порушує.

Обставини, на які вказують сторони щодо поведінки позивача та відповідача по відношенню один до одного та до дітей, посилаючись на досліджені в судовому засіданні докази не потребують додаткового експертного дослідження.

Так, в силу вимог ч.с.1, 1-3 суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Так, в судовому засіданні в присутності представника органу опіки та піклування з педагогічною освітою було заслуховано пояснення малолітніх дітей, і обставин, з`ясування яких потребувало обов`язкового призначення судово-психологічної експертизи, не встановлено.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою.

Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу.

За змістом ст. 161 СК України, 1. Якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. 2. Орган опіки та піклування або суд не можуть передати дитину для проживання з тим із батьків, хто не має самостійного доходу, зловживає спиртними напоями або наркотичними засобами, своєю аморальною поведінкою може зашкодити розвиткові дитини. 3. Якщо орган опіки та піклування або суд визнав, що жоден із батьків не може створити дитині належних умов для виховання та розвитку, на вимогу баби, діда або інших родичів, залучених до участі у справі, дитина може бути передана комусь із них. Якщо дитина не може бути передана жодній із цих осіб, суд на вимогу органу опіки та піклування може постановити рішення про відібрання дитини від особи, з якою вона проживає, і передання її для опікування органу опіки та піклування.

З урахуванням викладеного, суд дійшов до висновку, що заявлене представником відповідача клопотання щодо призначення судової психологічної експертизи малолітніх дітей та сторін у справі, а також щодо дослідження психічного стану позивача за первісним позовом задоволенню не підлягає, оскільки стороною відповідача не обґрунтовано належність і доцільність проведення таких досліджень.

Натомість для повного дослідження всіх обставин у справі, суд вважає за необхідне витребувати з НВК «Спеціалізована школа І-ІІІ ступенів Загальноосвітньої школи імені Костянтина Могилки» психолого-педагогічні характеристики на дітей сторін.

Так, відповідно до вимог ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до вимог п.п.2,4,6,7 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, в тому числі: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до вимог ст.19 Сімейного кодексу України, судом було витребувано у органу опіки та піклування Бориспільської міської ради висновок щодо розв`язання спору між батьками про визначення місця проживання дітей та встановлення порядку виховання та спілкування дітей з батьками.

З направленого до суду висновку органу опіки та піклування ( т.3 а.с.10) вбачається, що рішенням Комісії з питань захисту прав дитини від 29.01.2019 було рекомендовано службі у справах дітей та сім`ї забезпечити проведення роботи шкільного психолога з малолітніми ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо визначення місця проживання малолітніх дітей, де питання було погоджено з обома батьками.

Разом з цим таке обстеження проведено не було.

В силу вимог ч.7 ст.81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

З урахуванням викладеного, оскільки з моменту звернення сторін з позовами до суду пройшов тривалий час, а також, враховуючи, що орган опіки та піклування надав висновок, незважаючи на наявні недотримані сторонами рекомендації щодо проведення роботи з дітьми роботи шкільним психологом, суд вважає за необхідне з власної ініціативи звернутися до закладу освіти за наданням психолого-педегогічних характеристик на малолітніх дітей сторін.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 76-78, 81,84, 103-104,106 353 ЦПК України, суд -

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_4 адвоката Кузьменка Валерія Анатолійовича про призначення судово-психологічної експертизи відмовити.

Витребувати з НВК «Спеціалізована шкода І-ІІІ ступенів Загальноосвітня шкода І-ІІІ ступенів імені Костянтина Могилка» (, зобов`язавши протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали направити Бориспільському міськрайонному суду Київської області:

- психолого-педагогічні характеристики на учнів закладу : ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який вимагає суд взагалі або у встановлені судом строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Копію ухвали для виконання направити НВК «Спеціалізована шкода І-ІІІ ступенів Загальноосвітня шкода І-ІІІ ступенів імені Костянтина Могилка» (Київська область, м. Бориспіль, вул. В. Момота, 1).

Ухвала набирає чинності з моменту її винесення 19 лютого 2021 року.

Ухвала суду самостійному апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Муранова-Лесів