справа №176/625/18
провадження №2/176/28/21
РІШЕННЯ

Іменем України

26 лютого 2021 р. . Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області

у складі: головуючої - судді Павловської І.А.,

за участі секретаря Ніколенко М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Жовті Води цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар Ірини Михайлівни, публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про скасування рішень приватного нотаріуса про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та вчинення певних дій,-

ВСТАНОВИВ:

02 квітня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом, де просить ухвалити судове рішення, яким скасувати рішення приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 , з шлакоблочним сараєм № НОМЕР_1 , зареєструвати за ОСОБА_1 право власності на вказане нерухоме майно та стягнути із відповідачів судові витрати по справі.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 червня 2020 року по вищевказаній цивільній справі скасовано рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 31 травня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 22 листопада 2018 року, а справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

06 липня 2020 року дана справа надійшла до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області та згідно протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями розподілена судді Павловській І.А.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що між ним та відповідачем-ПАТ КБ «ПриватБанк» правонаступником якого є акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», 25.06.2007 року укладено кредитний договір №DNJ0GK00000129, відповідно до п.7.1 якого відповідач зобов`язався надати йому кредитні кошти строком на 20 років, з 25.06.2007 року по 25.06.2027 року включно у вигляді не поновлюваної кредитної лінії у розмірі 50 000 грн. на купівлю квартири, а також у розмірі 9000 грн. на сплату страхових платежів у передбачених договором випадках зі сплатою за користування кредитом відсотків у розмірі 1,34% на місяць (16,08 річних) на суму залишку заборгованості за кредитом і винагорода за надання фінансового інструменту у розмірі 0,00% від суми виданого кредиту у момент надання кредиту, щомісяця в період сплати у розмірі 0,20% від суми виданого кредиту, відсотки за дострокове погашення кредиту та винагороди за повернення додаткового моніторингу.

В забезпечення виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором 25 червня 2007 року між ним та відповідачем було укладено іпотечний договір №DNJ0GK00000129, що посвідчений приватним нотаріусом. За умовами вказаного іпотечного договору в іпотеку ним було передано належне йому на праві приватної власності нерухоме майно, а саме двокімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_2 та шлакоблочний сарай № НОМЕР_1 , загальною площею 4,3 кв.м.

Також 25.06.2007 року між ним та відповідачем було укладено договір про задоволення вимог іпотекодержателя, за яким, у разі настання будь-якої з умов договору іпотеки, іпотекодержатель з метою задоволення своїх вимог має право звернути стягнення на предмет іпотеки. Після укладання вказаних договорів позивач почав своєчасно та в повному обсязі вносити визначену кредитним договором суму, а з 2009 року ПАТ КБ «ПриватБанк» з незрозумілих підстав почав вживати незаконні дії щодо позбавлення його нерухомого майна.

Так, у квітні 2009 року ПАТ КБ «ПриватБанк» звернувся до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до нього про звернення стягнення на квартиру АДРЕСА_1 шляхом продажу предмету іпотеки. Рішенням суду від 05.08.2009 року в задоволенні вказаного позову було відмовлено.

У листопаді 2014 року ПАТ КБ «ПриватБанк» повторно звернувся до суду з позовною заявою про звернення стягнення на предмет іпотеки. Провадження по вказаній справі було закрито.

У квітні 2017 року ОСОБА_1 стало відомо, що ПАТ КБ «ПриватБанк» у порушення умов кредитного та іпотечного договорів, чинного законодавства України набув право власності на предмет іпотеки, а приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. здійснено державну реєстрацію переходу права власності на спірну квартиру з сараєм на відповідача.

Таким чином позивач вважає такі дії відповідачів незаконними та такими, що підлягають скасуванню судом, оскільки ним не порушувались умови кредитного та іпотечного договорів, він щомісячно здійснював погашення заборгованості за кредитним договором у встановленому порядку.

Позивач та його представник ОСОБА_2 у судовому засіданні участі не приймали про день та час розгляду справи повідомлені належним чином. При цьому, до початку судового засідання останніми подане письмове клопотання про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять суд їх задовольнити.

Відповідач АТ КБ «ПриватБанк» про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином у судове засідання свого представника не направив. До початку судового засідання на адресу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від представника відповідача адвоката Іващенко В.О. надійшло письмове клопотання про розгляд справи за його відсутності, у задоволені позову просить відмовити з підстав викладених у відзиві на позов.

Так, у відзиві зазначає, що як вбачається з договору іпотеки від 25.06.2007 року підписаного позивачем і банком, сторонами погоджено умови договору іпотеки, які містять застереження про задоволення вимог іпотекодержателя відповідно до ст.36 ЗУ «Про іпотеку» та досягнуто згоди щодо можливого звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання.

Пунктом договору іпотеки №DNJ0GK00000129 від 25.07.2007 року передбачено, що звернення стягнення на предмет іпотеки за вибором іпотекодержателя може бути здійснено у позасудовому порядку шляхом:переходу до іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки, про що іпотекодержатель зобов`язаний письмово повідомити іпотекодавця.

Банк використовуючи згідно умов укладеного договору іпотеки своє право на позасудове звернення стягнення на предмет іпотеки згідно існуючого у договорі застереження та відповідно до вимог ст. 37 Закону України «Про іпотеку» звернувся із відповідною заявою до приватного нотаріуса для проведення державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки та згідно Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 1127 від 25.12.2015 року надав перелік документів, необхідних для здійснення такої реєстрації, зокрема повідомлення усунення порушень, адресовані на адресу ОСОБА_1 з доказами вручення - рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, які містять дані про їх отримання.

Таким чином позивач ОСОБА_1 належним чином був повідомлений про намір банку здійснити реєстрацію права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, однак заперечень щодо такого переходу не надав, що свідчить про згоду останнього на перехід права власності на квартиру.

Також вказав, що реєстрацію переходу права власності вчинено відповідно до всіх вимог Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Закону України Про іпотеку шляхом позасудового врегулювання на підставі застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі шляхом набуття права власності на предмет іпотеки та у відповідності нормативно- правовим актам України. Водночас позивачем не надано жодних доказів на підтвердження повної сплати заборгованості за зазначеним кредитним договором та відсутності невиконаних зобов`язань перед банком. Підсумовуючи викладене зазначив, що доводи позовної заяви є помилковими і не відповідають дійсним обставинам справи та вимогам законодавства. У задоволені позову просить відмовити в повному обсязі.

Відповідач приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. належним чином повідомлена про день та час розгляду справи у судове засідання не з`явилась, відзив на позов не подала, у письмовій заяві просить розгляд справи проводити за її відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що що 25 червня 2007 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» (правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк») та ОСОБА_1 укладено кредитний договір №DNJ0GK00000129, згідно з яким Банк зобов`язується надати позичальникові кредитні кошти шляхом видачі готівки через касу на строк з 25.06.2007 року по 25.06.2027 року включно, у вигляді не поновлюваної кредитної лінії у розмірі 50000, 00 грн. на купівлю квартири, а також 9000, 00 грн. на сплату страхових платежів, зі сплатою за користування кредитом відсотків у розмірі 1,34% на місяць на суму залишку заборгованості за кредитом і винагорода за надання фінансового інструменту у розмірі 0,00% від суми виданого кредиту згідно з п.3.11, даного договору та винагороди за проведення додаткового моніторингу, згідно п.6.2 даного договору. Погашення заборгованості за цим договором (за винятком винагороди, що сплачується в момент надання кредиту) здійснюється в наступному порядку: щомісяця в період сплати позичальник повинен надавати Банку кошти (щомісячний платіж) у сумі 807,03 грн. для погашення заборгованості за кредитним договором, що складається із заборгованості по кредиту, відсоткам, винагороди, комісії. Забезпеченням виконання позичальником зобов`язань за даним договором виступає іпотека квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .(а.с.14-16)

З метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, 25.06.2007 року між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «ПриватБанк» був укладений договір іпотеки №DNJ0GK00000129, посвідчений приватним нотаріусом Жовтоводського міського нотаріального округу Дудник Т.В., за реєстровим №46, згідно умов якого ОСОБА_1 передав в іпотеку банку двокімнатну квартиру, жилою площею 37,1 кв.м., загальною площею 62,0 кв.м та шлакоблочний сарай №111, загальною площею 4,3 кв.м розташована за адресою: АДРЕСА_2 .(а.с.17-19).

Відповідно до п.18.8.1 Іпотечного договору, укладеного між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 . Іпотекодержатель має право звернути стягнення на Предмет іпотеки у випадку, якщо в момент настання термінів виконання будь-якого із зобов`язань, передбачених кредитним договором, вони не будуть виконані та відповідно до п.18.8.2 у визначених випадках звернути стягнення на Предмет іпотеки незалежно від настання термінів виконання якого-небудь із зобов`язань за Кредитним договором.

Згідно з п.24 Договору іпотеки звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюються у випадках, передбачених п.п.18.8.1,18.8.2,18.9 цього договору, відповідно до розділу V Закону України «Про іпотеку» на підставі рішення суду, або на підставі виконавчого напису нотаріуса або згідно із застереженням про задоволення вимог Іпотекодержателя, що містяться в цьому договорі.

Звернення стягнення на предмет іпотеки за вибором Іпотекодержателя може бути здійснено у позасудовому порядку шляхом: переходу до Іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки, про що Іпотекодержатель зобов`язаний письмово повідомити Іпотекодавця (п.29 Договору Іпотеки).

З метою визначення способів та порядку позасудового звернення стягнення на предмет іпотеки, для задоволення вимог іпотекодержателя за кредитним договором 25.06.2007 року між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «ПриватБанк» було укладено договір про задоволення вимог іпотекодержателя, відповідно до умов якого з метою задоволення своїх вимог іпотекодержатель має право звернути стягнення на предмет іпотеки у випадку, якщо в момент настання термінів виконання будь-якого із зобов`язань, передбачених Кредитним договором, вони не будуть виконані (а.с.20).

У зв`язку з невиконанням позичальником своїх зобов`язань за кредитним договором ПАТ КБ «ПриватБанк» звернувся до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М. про здійснення реєстрації права власності на Предмет іпотеки відповідно до ст.ст.37,38 Закону України « Про Іпотеку».

Згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 11 листопада 2016 року за заявою ПАТ КБ «ПриватБанк» приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. здійснено державну реєстрацію переходу права власності на спірну квартиру з сараєм на відповідача ПАТ КБ «ПриватБанк».

З витребуваної судом за клопотанням сторони позивача реєстраційної справи №107 вбачається, що банком для проведення державної реєстрації права власності до відповідної заяви від 11.11.2016 надавалось повідомлення від 12.09.2016 року, адресоване ОСОБА_1 , в якому останній у відповідності до вимог п.29 договору іпотеки повідомлявся про намір здійснення переходу права власності на предмет іпотеки до банку, рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення на підтвердження отримання позивачем повідомлення від 12.09.2016 року з відміткою про його отримання 16.09.2016 року(а.с.75-76).

Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

За змістом ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно ст.33 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Частиною 1 ст.35 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Тобто, реалізація предмета іпотеки повинна проводитися на підставі договору іпотеки з дотриманням положень статті 35 Закону України «Про іпотеку» та Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень затвердженого постановою КМУ від 25.12.2015 року №1127 (в редакції, що діяла на момент прийняття оскаржуваного рішення).

Так, відповідно до пункту 61 Порядку для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки подаються:1) копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця;2) документ, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі;3) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

Так, 11.11.2016 року банк звернувся до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М. з заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 32374473 від 16.11.2016 р., 10:42;32. Право власності на квартиру з сараєм № НОМЕР_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 зареєстровано за Публічним акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» (номер запису про право власності 17444947, дата та час державної реєстрації 11.11.2016 р. 11:29:18).(а.с.73,74,78).

Згідно ч.3 ст.37 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності. У разі набуття права власності на предмет іпотеки іпотекодержатель зобов`язаний відшкодувати іпотекодавцю перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя.

Проте, з матеріалів реєстраційної справи вбачається, що для проведення державної реєстрації права власності на предмет іпотеки відповідна оцінка вартості предмету іпотеки не надавалась, хоча ціна набуття права власності на предмет іпотеки є істотною обставиною і повинна погоджуватися з власником майна. Отже, відсутність оцінки предмету іпотеки свідчить про порушення вимог ст.37 Закону України « Про іпотеку» відповідно до якої обов`язковим при набутті права власності на предмет іпотеки є оцінка предмету іпотеки суб`єктом оціночної діяльності.

Наведене вище узгоджуються з постановою Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 306/2053/16-ц (провадження № 14-22цс19).

Окірм того, позивачем заперечувався факт отримання письмової вимоги про усунення порушень, а також попередження банку стосовно ухвалення рішення про прийняття іпотеки у власність.

Відповідно до пункту 106 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 під час вручення фізичній особі реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом з повідомленням про вручення працівник поштового зв`язку на підставі пред`явленого одержувачем документа, що посвідчує особу, зазначає на бланку повідомлення про вручення його прізвище. На бланку повідомлення про вручення поштового відправлення з позначкою "Вручити особисто", внутрішнього рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" одержувач розписується та зазначає прізвище та ініціали або ім`я та прізвище.

Отже, поштове відправлення повинно бути вручено працівником поштового відділення особі, якій воно адресовано із зазначення працівником прізвища одержувача на повідомленні про вручення.

Оскільки на зворотному рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення працівником поштового відділення не зазначено прізвища одержувача, таке повідомлення не може вважатися належним чином врученим. Окрім того з вказаного поштового повідомлення не можливо встановити який саме документ направлявся позивачеві.

Враховуючи вище викладене, беручи до уваги відсутність відомостей про отримання ОСОБА_1 письмової вимоги від іпотекодержателя про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття на нього права власності у зв`язку з наявністю у нього боргу та його розміру розміру, а також інформацію про вартість майна за якою відбулося зарахування вимог, оскільки ціна набуття права власності на предмет іпотеки є істотною обставиною і повинна погоджуватися з власником майна, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених вимог в частині скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Щодо вимоги позивача про реєстрацію за ним права власності на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 з шлакоблочним сараєм №111, то дана вимога задоволенню не підлягає, оскільки суд не наділений правом реєструвати право власності на нерухоме.

Згідно п.3 ч.1 ст. 141 ЦПК України, із ПАТ КБ «ПриватБанк» на користь позивача необхідно стягнути судові витрати пропорційно розміру задоволених позовних вимог у розмірі 704 грн. 80 коп.

На підставі викладеного, у відповідності з зазначеними нормами закону і керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 263-265 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар Ірини Михайлівни, публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про скасування рішень приватного нотаріуса про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та вчинення певних дій задовольнити частково.

Скасувати рішення приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар Ірини Михайлівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_3 АДРЕСА_4 , номер запису про право власності 17444947, індексний номер 32374473 від 16.11.2016 року.

Стягнути з публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (правонаступник АТ КБ «ПриватБанк») (юридична адреса 01001 м. Київ, вул. Грушевського, буд.1Д) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Жовті Води, Дніпропетровської області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 судові витрати у розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

В задоволені іншої частини позовних вимог відмовити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду у тридцятиденний строк з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5 Розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України (в редакції 2017 року), до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, тобто через Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя Жовтоводського міського суду І.А. Павловська

Дніпропетровської області