Ухвала

Іменем України

23 грудня 2021 року

м. Київ

справа № 686/1008/16-ц

провадження № 61-19880ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Черняк Ю. В. (суддя-доповідач), Воробйової І. А., Лідовця Р. А.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Флис Василь Володимирович, на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 серпня 2021 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 09 листопада 2021 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 грудня

2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Моноліт-Буд», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Житлово-будівельний кооператив «Сковороди-14», про стягнення коштів за договором та трьох відсотків річних; за зустрічним позовом Приватного підприємства «Моноліт-Буд» до ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу транспортних засобів недійсним,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного підприємства «Моноліт-Буд» (далі - ПП «Моноліт-Буд»), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Житлово-будівельний кооператив «Сковороди-14» (далі - ЖБК «Сковороди-14»), про стягнення коштів за договором та трьох відсотків річних.

У лютому 2016 року ПП «Моноліт-Буд» звернулося до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу транспортних засобів недійсним.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від

29 грудня 2016 року у задоволенні позову ОСОБА_1 та у задоволенні зустрічного позову ПП «Моноліт-Буд» відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Ухвалою апеляційного суду Хмельницької області від 11 квітня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилено. Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 грудня 2016 року залишено без змін.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 31 липня 2017 року касаційну скаргу ОСОБА_1 відхилено. Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 грудня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Хмельницької області

від 11 квітня 2017 року залишено без змін.

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 грудня 2016 року.

Заява обґрунтована тим, що ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 травня 2020 року слідчому надано тимчасовий доступ до речей та документів з можливістю вилучення їх копій із

ПП «Моноліт-Буд». На виконання зазначеної ухвали було надано оборотно-сальдову відомість по рахунку 15, картка рахунку - 3721, оборотно-сальдову відомість по рахунку 10.

Після ознайомлення з указаними фінансово-господарськими документами

ПП «Моноліт-Буд», поясненнями директора ПП «Моноліт-Буд» ОСОБА_2 та ОСОБА_3 стало зрозуміло, що ПП «Моноліт-Буд» грошові кошти в

сумі 181 335 грн за договором купівлі-продажу від 03 вересня 2015 року ОСОБА_1 не виплачувало.

Оскільки пояснення, надані працівниками ПП «Моноліт-Буд», не відповідають фінансово-господарським документам, і ці документи не підтверджують розрахунку із ОСОБА_1 , указані обставини, на думку заявника, є істотними для перегляду за нововиявленими обставинами рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 грудня 2016 року.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області

від 17 серпня 2021 року заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 грудня 2016 року залишено без задоволення.

Не погодившись із ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 серпня 2021 року, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 09 листопада 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 серпня

2021 року залишено без змін.

08 грудня 2021 року ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Флис В. В., звернувся із касаційною скаргою на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 серпня 2021 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 09 листопада 2021 року, у якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 грудня 2016 року, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що суди попередніх інстанцій під час розгляду заяви не надали належної правової оцінки доводам та доказам, що мають значення для справи, та застосували норми права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 21 лютого 2018 року у справі № 454/3003/14-ц.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

Відповідно до частини першої статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є, зокрема, істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову (частина четверта, п`ята статті 423 ЦПК України).

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

За змістом наведених правових норм необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки учасників справи. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими учасникам справи, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду за нововиявленими обставинами судового рішення.

Процедура скасування остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, заява № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, від 18 листопада 2004 року).

Суд апеляційної інстанції погодився із висновком місцевого суду стосовно того, що обставини, на які заявник посилається у заяві, як на нововиявлені, не відносяться до таких у розумінні статті 423 ЦПК Україниі не є підставами для перегляду і скасування постанови апеляційного суду за нововиявленими обставинами.

Колегія суддів погоджується із висновками судів попередніх інстанцій стосовно того, що зазначені обставини, на які посилається заявник як на нововиявлені, не спростовують факти, покладені в основу судового рішення, і ці обставини не можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, а по суті є переоцінкою доказів, які були оцінені судом в процесі розгляду справи.

Посилання заявника на неврахування судами висновку викладеного у постанові Верховного Суду від 21 лютого 2018 року у справі № 454/3003/14-ц не заслуговують на увагу, оскільки фактичні обставини наведених справ є різними.

Доводи касаційної скарги не знайшли свого підтвердження та не дають підстав вважати про порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Зі змісту касаційної скарги, оскаржуваного судового рішення та доданих до касаційної скарги матеріалів убачається, що вона є необґрунтованою, правильне застосовування норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності судового рішення.

Згідно з частиною четвертою статті 394 ЦПК України, у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Зі змісту касаційної скарги та оскаржуваного судового рішення не вбачається порушення судом норм матеріального та процесуального права. Правильність застосування норм ЦК України є очевидною.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Флис

Василь Володимирович, на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 серпня 2021 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 09 листопада 2021 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 грудня

2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Моноліт-Буд», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Житлово-будівельний кооператив «Сковороди-14», про стягнення коштів за договором та трьох відсотків річних; за зустрічним позовом Приватного підприємства «Моноліт-Буд» до ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу транспортних засобів недійсним.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Ю. В. Черняк

І. А. Воробйова

Р. А. Лідовець