Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 березня 2021 року смт. Покотилівка

Справа № 635/1485/21

Провадження № 2/635/2046/2021

Суддя Харківського районного суду Харківської області Карасава І.О., отримавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Гаража Наталія Петрівни про визнання права власності у порядку спадкування за законом,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі- позивач) звернувся до Харківського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 (далі- відповідач), про визнання права власності у порядку спадкування за законом.

У позовній заяві просить визнати за позивачем право власності в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_3 право власності на Ѕ частку спадкового майна, а саме: Ѕ частка квартири за АДРЕСА_1 ; квартира АДРЕСА_2 , транспортний засіб марки PEUGEOT, моделі 3008, номер шасі (кузова, рами, коляска) № НОМЕР_1 , колір білий, транспортний засіб марки NISSANмоделі QASHQAI, номер шасі (кузова, рами, коляска) № НОМЕР_2 , колір білий.

Зазначена позовна заява за формою та змістом не відповідає вимогамЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до вимог пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, яка у відповідності до пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Відповідно до вимог частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Частиною 3 ст. 177 ЦПК України передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач звертається до суду із позовом майнового характеру.

Законом України «Про судовий збір» передбачена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, а саме: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, зазначені вимоги Закону позивачем дотримані не були, зокрема останнім не сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру в порядку, передбаченому Законом України «Про судовий збір».

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до частини 1 статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» (№ 2658-ІІІ) звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

У відповідності до підпункту 1 пункту 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про судовий збір», зазначено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Разом з тим до матеріалів справи була не додана оцінка майна станом на день звернення до суду. З поданих доказів суд позбавлений можливості встановити вартість спірного майна на день подання позову. При цьому, якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи. З цього питання позивачем інформація суду надана не була.

У зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору, який необхідно позивачу сплатити відповідно до Закону України «Про судовий збір», яким передбачена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, а саме : 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, станом на день подачі позову до суду.

Таким чином, зазначені вимоги Закону позивачем дотримані не були, зокрема останнім не сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру в порядку, передбаченому Законом України «Про судовий збір» на розрахунковий рахунок отримувач коштів: ГУК у Харківській обл/ХарківР/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. Адм. Подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0020429, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Позивачем разом з позовною заявою подано до суду клопотання про зменшення сплати судового збору, в якому він зазначив, що його майновий стан не дозволяє сплатити суму судового збору, оскільки на день звернення до суду позивач перебуває на обліку як безробітний в Харківському МЦЗ з 18 грудня 2020 року і не має доходу.

Відповідно до вимог частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов : 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Виходячи з аналізу змісту зазначеної статті, основною умовою, за якою може мати місце зменшення сплати судового збору - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений належними доказами.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v.Poland» від 26 липня 2005 року.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а тому зазначення про відсутність коштів не є безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору.

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Також відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року, обставини для звільнення або відстрочки від сплати судового збору повинні бути виключними та такими, що обумовлюють необхідність у звільнені.

Позивачем до клопотання про зменшення сплати судового збору не надано суду доказів на підтвердження скрутного майнового стану на дату звернення до суду з відповідним клопотанням, наявність виняткових випадків для застосування спеціальних заходів. Позивачем до клопотання про зменшення сплати судового збору додано довідку №214 від 31 грудня 2020 року з якої вбачається, що з 18 грудня 2020 року позивач перебуває на обліку як безробітний. Одночасно суд вважає, що вказані документи не є такими, що підтверджують об`єктивно майновий стан позивача та не доказують, що його майновий стан на теперішній час у повному обсязі чи частково перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Також, суд роз`яснює позивачу, що він не позбавлений права відповідно до пункту 1 статті 8 ЗУ «Про судовий збір» звернутись до суду з клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення при наявності підстав, передбачений цією статтею з наданням відповідних доказів щодо підтвердження майнового стану.

Як зазначено у пункті 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням зменшити розмір судового збору, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

За таких обставин, суд позбавлений можливості оцінити майновий стан позивача, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», а тому не вбачає підстав для зменшення судового збору ОСОБА_1 , оскільки зменшення розміру сплати судового збору допускається лише у виключних випадках.

Як вбачається зі змісту дублікату квитанції від 19 лютого 2021 року №0.0..1, сума у розмірі 908,00 гривень була сплачена ОСОБА_4 на рахунок одержувача ГУК Харківська область Харківський район 22030101 код 37874947, тоді як жодних даних щодо особи позивача, в тому числі реєстраційного номеру облікової картки платника податків останнього, а також щодо вказівки на призначення відповідного платежу платником не зазначено, а тому суд позбавлений можливості перевірити надходження суми сплати судового збору до Державного бюджету України саме за подання зазначеної позовної заяви.

Такі висновки суду повністю узгоджуються з висновками, викладеними Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 30 вересня 2020 року по справі №9901/144/20 та з висновками, викладеними Верховним Судом в постанові від 11 грудня 2019 року по справі 752/4567/19. Зазначені вимоги заявником при поданні позовної заяви не дотримані.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, позовна заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків та наданням строку для їх усунення.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення суми сплати судового збору за подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Гаража Наталія Петрівни про визнання права власності у порядку спадкування за законом відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Гаража Наталія Петрівни про визнання права власності у порядку спадкування за законом- залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк, позовна заява разом із доданими до неї матеріалами буде повернута позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: hr.hr.court.gov.ua/sud2034/ на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: І.О. Карасава