ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" грудня 2021 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро-реконструкція" (м. Київ, вул. Гната Хоткевича, 20) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

06 грудня 2021 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ТОВ "Євро-реконструкція" до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що надає послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води в будинку АДРЕСА_2 . Відповідачі є користувачами даних послуг, так як проживають у квартирі АДРЕСА_3 даного будинку. У зв`язку неналежною сплатою коштів за отримані послуги у відповідачів утворилася заборгованість, яка становить 91 179,91 грн. та яку позивач просить стягнути на свою користь у судовому порядку.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 грудня 2021 року цивільну справу № 753/24946/21 передано судді Шаповаловій К.В.

16 грудня 2021 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідачів. Разом з тим було зазначено, що відповідач ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , 20 лютого 2020 року вибула з зареєстрованого місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку зі смертю.

Вивчивши матеріали позовної заяви, отримані судом та перевіривши відомості, що містяться в матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для відмови у відкритті провадження у справі відносно відповідача ОСОБА_3 з наступних підстав.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється в момент її смерті.

Згідно із статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Зважаючи на вказане, а також на те, що смерть відповідача ОСОБА_3 мала місце до пред`явлення даного позову до суду, особа, що вказана відповідачем у позові не набула цивільної процесуальної правоздатності у даному цивільному процесі, тобто не була стороною у даній справі на момент смерті.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися до суду або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Матеріальне правонаступництво автоматично не породжує правонаступництва в процесі. Пов`язано це з тим. що вступ в процес правонаступника-позивача залежить від його волевиявлення. Вступ до процесу правонаступника-відповідача залежить від волі позивача.

В даному випадку волі позивача про заміни відповідача правонаступником не вбачається, а з`ясувати це питання можливо лише після відкриття провадження у справі, що є, на даний час, неможливим, у зв`язку з відсутністю відповідача, зазначеного у позові,.

Вказане узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 07 квітня 2020 року у справі № 473/1433/18.

Вирішення питання щодо належних процесуальних дій суду у наведеному випадку залежить від стадії судового провадження, на якій судом було встановлено факт пред`явлення позову до померлої особи.

Якщо на стадії відкриття провадження у справі суд встановить, що фізична особа відповідач знятий з обліку у відповідному органі реєстрації місця перебування та місця проживання особи у зв`язку із смертю, у відкритті провадження має бути відмовлено.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття провадження по справі в частині стягнення заборгованості з відповідача ОСОБА_3 .

Окрім іншого, враховуючи те, що позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтям 174, 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), відсутні встановлені цим Кодексом підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в цивільній справі, зважаючи на те, що справа підсудна Дарницькому районному суду міста Києва, суд вважає за необхідне прийняти позов до розгляду та відкрити провадження у цій справі.

За загальним правилом, встановленим статтею 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно із частиною п`ятою статті 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно пункту першого частини шостої статті 19 ЦПК України, малозначними є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб, з 1 січня 2021 року, становить - 2 270 гривні. Тобто 100 розмірів прожиткового мінімуму становлять суму 2270,00 х 100 = 227000 грн.

Ціна позову в даній справі становить 91 179,91 грн., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, отже вказана справа відноситься до малозначних.

Враховуючи вимоги статей 19, 274, 279 ЦПК України, зважаючи на зміст позовних вимог, суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Крім того, позивачем разом з позовною заявою подано клопотання про витребування, зокрема, від Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації" відомості, що підтверджують право власності/користування об`єктом нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно із статтею 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 84 ЦПК України, у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно із частиною третьою статті 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своє ухвалою витребує відповідні докази.

Частиною першою статті 76 ЦПК України встановлено що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із частиною третьою статті 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів. В ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Вивчивши клопотання про витребування доказів, суд доходить до висновку, що воно підлягає задоволенню, оскільки відомості, які містяться у вказаних документах мають значення для встановлення обставин справи, повного та всебічного її розгляду.

Відповідно до частин сьомої-десятої статті 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

На підставі викладеного та керуючись статтями 186, 187, 260, 261, 274, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості.

У відкритті провадження в частині стягнення заборгованості з ОСОБА_3 на користь ТОВ "Євро-реконструкція" - відмовити у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 .

Розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомлення сторін на 23 лютого 2022 року на 10:30 год. в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва, за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, каб. 115.

Копію даної ухвали надіслати сторонам у справі та копію позовної заяви та доданих до неї матеріалів - відповідачу.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи, надати відповідні докази, та направити відповідачу та суду з підтвердженням такого направлення учаснику справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Роз`яснити відповідачу, що згідно із частиною другою статті 191 ЦПК України, у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Витребувати від Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації" (м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4-в) відомості, щодо зареєстрованого права власності/користування об`єктом нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановити строк виконання ухвали протягом 10 днів з дня одержання її копії.

Роз`яснити, що особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dr.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.В. Шаповалова