КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи: 359/2837/18
У Х В А Л А

17 грудня 2021 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору: Бориспільська міська рада Київської області, Державна архітектурно-будівельна інспекція в Київській області про встановлення факту проживання однією сім`єю, виділ частки спільного майна подружжя в натурі,

встановив:

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2021 року частково задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору: Бориспільська міська рада Київської області, Державна архітектурно-будівельна інспекція в Київській області про встановлення факту проживання однією сім`єю, виділ частки спільного майна подружжя в натурі.

Встановлено факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з квітня 2010 року по 22 листопада 2012 року включно.

Визнано незакінчений будівництвом житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , - спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Поділено незакінчений будівництвом житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , - згідно з Висновком експерта №718/05-2019 за результатами проведення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, складеним 07 травня 2019 року судовим експертом Свістуновим Ігорем Сергійовичем, за запропонованим експертом Варіантом поділу №2 (сторінки 43-45 додатку №4 експертного висновку), виділивши ОСОБА_2 як співвласнику №1 та ОСОБА_1 як співвласнику №2 наступні приміщення та господарські будівлі і споруди, а саме:

1.Виділено ОСОБА_2 в натурі наступні приміщення по житловому будинку: веранда «1-І», коридор «1-1» площею 3,6 кв.м., 32/100 частини сходинкової-коридора «1-7» площею 4,9 кв.м., хол «1-8» площею 18,2 кв.м., веранда «1-9» площею 6,1 кв.м., житлова кімната «1-10» площею 15,1 кв.м., житлова кімната «1-10» площею 17,9 кв.м., житлова кімната «1-12» площею 13,0 кв.м., санвузол «1-13» площею 6,3 кв.м., коридор «1-19» площею 3,2 кв.м., комора «1-20» площею 5,9 кв.м., ганок, всього по будинку загальною площею 94,2 кв.м., а також господарські будівлі та споруди : яма вигрібна «Л», Ѕ частина огорожі №1, всього по будівлям і спорудам загальною вартістю 758554 гривні, що складає 42,31% вартості житлового будинку.

2.Виділено ОСОБА_1 в натурі наступні приміщення по житловому будинку: житлова кімната «1-2» площею 13,9 кв.м., житлова кімната «1-3» площею 23,2 кв.м., кухня «1-4» площею 13,1 кв.м., санвузол «1-5» площею 4,1 кв.м., санвузол «1-6», площею 1,8 кв.м., 68/100 частини сходинкової-коридора «1-7» площею 10,2 кв.м., комора 1-ІІ, гараж «1-14» площею 26,7 кв.м., котлова «1-15» площею 3,5 кв.м., підвал «1-16» площею 17,7 кв.м., підвал «1-17» площею 3,0 кв.м., санвузол «1-18» площею 2,9 кв.м., всього по будинку загальною площею 120,1 кв.м., а також господарські будівлі та споруди: колодязь питний «К», Ѕ частина огорожі №1, всього по будівлям і спорудам загальною вартістю 1034246 гривень, що складає 57,69% вартості житлового будинку.

Всі ремонтно-будівельні витрати, пов`язані з переплануванням приміщень будинку АДРЕСА_1 для забезпечення ізольованого користування приміщеннями співвласниками покладено на ОСОБА_2 та ОСОБА_1 порівну.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 компенсацію за відхилення від рівності часток в розмірі 137846 гривень (сто тридцять сім тисяч вісімсот сорок шість гривень) за рахунок коштів, внесених на депозит Бориспільського міськрайонного суду Київської області (отримувач- ТУ Державної судової адміністрації України в Київській області, банк отримувача - ГУ Державної казначейської служби в м.Києві) згідно з квитанцією №37 від 22.03.2021 ТВБВ №10026/60 Київського РУ ПАТ «Державний ощадний банк України».

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 понесені судові витрати по сплаті судового збору та на проведення судової експертизи на загальну суму 19990,60 грн.

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням, 30 листопада 2021 року ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що повний текст оскаржуваного рішення виготовлено 26 жовтня 2021 року. Копію повного тексту оскаржуваного рішення в день його складання судом скаржнику вручено не було, засобами поштового зв`язку не надсилалось. 03 листопада 2021 представник скаржника отримав копію повного тексту оскаржуваного рішення в приміщенні суду, про що в матеріалах справи міститься відповідний запис.

Як вбачається з матеріалів справи, повний текст оскаржуваного рішення судом виготовлений 26 жовтня 2021 року, супровідний лист про направлення копії рішення сторонам відсутній. Згідно з розписки вчиненої на обкладинці справи, представник скаржника отримав копію повного тексту оскаржуваного рішення 04 листопада 2021 року.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2021 року, оскільки обставини, на які посилається скаржник, підтверджуються матеріалами справи, а отже строк пропущено з поважних причин.

Разом з тим, апеляційна скарга подана з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України, оскільки не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розміріабо документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України).

В клопотанні скаржник просить звільнити його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, посилаючись на те, що він у листопаді 2020 року звільнився з ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль». За період січень - жовтень 2020 року отримав заробітну плату в розмірі 110 018, 55 грн.

01 вересня 2021 року він влаштувався на роботу до Фахового коледжу інформаційних систем і технологій ДВНЗ «Київський національний економічний університет ім. В. Гетьмана» на посаду інженера з охорони праці, отримав заробітну плату: 5 569, 36 грн. - за вересень 2021 року; 6000 грн. - за жовтень 2021 року; 8694, 20 грн. - за листопад 2021 року.

Зазначає, що судовий збір перевищує 5% річного доходу за попередній календарний рік, який складає 5 500, 93 грн.

До апеляційної скарги додано копії документів, а саме: трудової книжки, довідки від 25.11.2020 року № 14-5-59/1-1377 про доходи з місця роботи за період роботи з 01.01. по 31.10.2020 року виданої ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» ОСОБА_1 , довідки від 04.11.2021 року №41 про те, що ОСОБА_1 працює в ВСП ФКІСТ ДВН «Київський національний економічний університет ім. В. Гетьмана» на посаді інженера з охорон праціз 01.09.2021 року та по теперішній час, довідки від 30.11.2021 року № 14 про те, що ОСОБА_1 з 10.11.2021 року прийнятий за сумісництвом на посаду інженера з цивільної оборони.

Проте, апеляційний суд не приймає до уваги зазначені обставини, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», який є спеціальним законом, що регламентує порядок і підстави сплати судового збору, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК (в редакції 2004 року) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в редакції 2004 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно із ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази (наприклад, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо) на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи, що ОСОБА_1 є відповідачем у справі, а не позивачем, при цьому відсутня довідка про доходи за попередній календарний рік, вважаю, що скаржником до апеляційної скарги не надано належних і достатніх доказів, які б свідчили про тяжкий майновий стан.

Отже, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги повинен становити 5 286 грн. х 150% = 7 929 грн.

Отже, скаржник повинен сплатити судовий збір в розмірі 7 929 грн. 00 коп. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0026010, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а.

Оригінал квитанції необхідно подати до суду апеляційної інстанції

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2021 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Т.І. Ящук