Справа № 457/913/21
провадження №2/457/257/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2021 року м. Трускавець

Трускавецький міський суд Львівської області

в складі головуючого судді Грицьківа В.Т.,

секретар судового засідання Ринда О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Трускавці в порядку спрощеного позовного провадження цивiльну справу за позовом ОСОБА_1 до Трускавецької міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Трускавецького міського суду Львівської області з позовом до Трускавецької міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

Свої вимоги мотивує тим, що його мати - ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , батько - ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Сестра позивача - ОСОБА_5 після смерті матері спадщину не оформила, проте, в порядку ст.549 ЦК УРСР фактично вступила в управління та володіння спадковим майном, успадкувавши 1/9 ідеальну частину квартири, оскільки на час смерті спадкодавця була зареєстрована та фактично проживала в квартирі АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_3 померла сестра позивача - ОСОБА_5 .

Після смерті сестри відкрилась спадщина на належну їй частину квартири АДРЕСА_1 , а саме на 1/3 ідеальну частину, що була набута нею шляхом приватизації та на 1/9 ідеальну частину, що фактично була успадкована після смерті матері, та в загальному складає 4/9 ідеальних частин квартири.

Позивач звернувся до приватного нотаріуса Трускавецького міського нотаріального округу, однак 19.07.2021 року отримав відмову у вчинені нотаріальних дій, оскільки у нього відсутні правовстановлюючі документи, які дають право на заведення спадкової справи та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

Тому позивач просить ухвалити рішення, яким визнати за ним право власності на 4/9 ідеальні частини житлової квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 60,0 кв.м., та житловою 39,3 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті сестри ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалою судді Трускавецького міського суду Львівської області від 30.09.2021 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Заяв із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження до суду не надходило.

Відповідно до положень статті 274 ЦПК України справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 та його представник в судове засідання не з`явились, хоча про час та місце розгляду справи належно повідомлені. Позивач та його представник подали суду заяви, в яких просять проводити розгляд справи за їх відсутності, просять позов задовольнити.

Представник відповідача Трускавецької міської ради в судове засідання не з`явився, хоча був повідомлений про час та місце розгляду справи належним чином. Відзиву на позов не надав. Подав клопотання про розгляд справи у його відсутності.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, хоча про час та місце розгляду справи належно повідомлена. Відзиву на позов не надала.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов до наступного висновку:

Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 10.12.1997 року Відділом приватизації державного житлового фонду Трускавецького міськвиконкому, квартира АДРЕСА_1 в рівних частинах - по 1/3 належала батькам позивача - ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та його сестрі ОСОБА_5 , копія свідоцтва про право власності на житло, виданого 21.08.2008 року та копія Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 29.06.2010 року знаходяться в матеріалах справи.

Згідно до технічного паспорта, копія якого знаходиться в матеріалах справи, вказана вище квартира складається з 3-х кімнат, житловою площею 39,3 кв.м., кухні, вбиральні, ванної кімнати, коридору та передпокою. ЇЇ загальна площа становить 60,0 кв.м. Квартира обладнана лоджією.

ІНФОРМАЦІЯ_5 померла мати позивача - ОСОБА_3 , що стверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 , яка знаходиться в матеріалах справи. Після її смерті відкрилась спадщина на належну їй 1/3 ідеальну частину квартири АДРЕСА_1 . Спадкоємцями померлої став позивач, його сестра та батько по 1/9 ідеальній частині. Позивач відмовився від своєї частки в користь батька, відтак його частка збільшилась на 1/9 ідеальну частину. Тому, шляхом приватизації та в порядку спадкування за законом, батькові стало належати 5/9 ідеальних частин в цій квартирі.

Сестра позивача - ОСОБА_5 , в нотаріальному порядку спадщину після смерті матері не оформила, проте, в порядку ст.549 ЦК УРСР фактично вступила в управління та володіння спадковим майном, успадкувавши 1/9 ідеальну частину цієї квартири, оскільки з 24.04.1987 року та на час смерті спадкодавця була зареєстрована та фактично проживала в квартирі АДРЕСА_1 , що стверджується відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС у Львівській області від 16.12.2021 року, які знаходяться в матеріалах справи.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла сестра позивача - ОСОБА_5 , про що відділом РАЦС адміністрації муніципального району «Корочанський район» Білгородської області Російської Федерації було видане свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , копія якого знаходиться в матеріалах справи.

Після смерті сестри позивача - ОСОБА_5 відкрилась спадщина на належну їй частину квартири АДРЕСА_1 , а саме на 1/3 ідеальну частину, що була набута нею шляхом приватизації та на 1/9 ідеальну частину, що фактично була успадкована після смерті матері, та в загальному складає 4/9 ідеальні частини квартири.

Батько позивача - ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_3 , яка знаходиться в матеріалах справи. Його частку в квартирі успадкувала відповідач по справі ОСОБА_2 , на підставі заповіту, про що державним нотаріусом Трускавецької державної нотаріальної контори 03.07.2010 року було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 5/9 ідеальних частин цієї квартири.

Єдиним спадкоємцем другої черги після смерті ОСОБА_6 є позивач - її рідний брат, оскільки одружена вона не була, дітей не мала, батьки померли.

Отже, після смерті сестри ОСОБА_5 у позивача виникло право на оформлення спадкових прав, у зв`язку з чим він звернувся до приватного нотаріуса Трускавецького міського нотаріального округу, однак 19.07.2021 року отримав відмову у вчинені нотаріальних дій, через відсутність правовстановлюючих документів, які дають право на заведення спадкової справи та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, зокрема, не було можливості встановити постійне місце проживання померлої ОСОБА_5 .

Відповідно до статей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

На підставі ч. 5 ст. 1268 ЦК України, спадщина належить спадкоємцю незалежно від часу її прийняття з часу відкриття спадщини. Згідно із положеннями частини першої та третьої цієї статті Кодексу спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до статті 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Згідно із частиною першою статті 67 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо.

Як вбачається з копії листа приватного нотаріуса Скрипченко А.В. від 19.07.2021 року, то позивач звертався до неї з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 , однак йому було відмовлено та рекомендовано звернутися до суду.

Вищезазначене дає суду підстави вважати, що прохання про визнання за позивачем права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту його інтересів.

З урахуванням положень статей 1296-1299 ЦК України, питання про право спадкоємця на спадкове майно вирішується судом у разі невизнання такого права чи відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Як роз`яснено у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину, в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. Особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження в разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до переконання про підставність заявленого позову, який підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 10-13, 76-81, 89, 141, 264-265 ЦПК України, ст.ст. 182, 1216-1218, 1268, 1296-1299 ЦК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_4 ), право власності на 4/9 ідеальні частини житлової квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 60,0 кв.м., та житловою 39,3 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасники справи, яким повне рішення не було вручено у день його проголошення, мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення їм повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя: В. Т. Грицьків