Провадження №: 2/755/2491/21
У Х В А Л А

"25" лютого 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.,

при секретарі - Кравченко А.С.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, питання щодо прийняття до спільного розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, поданої в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

06 жовтня 2020 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, у якій просить суд: прийняти зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя по справі № 755/20875/19; здійснити поділ рухомого майна, що є спільною сумісною власністю подружжя - транспортного засобу: Honda Accord 2006 випуску, номер кузова НОМЕР_1 ; стягнути з ОСОБА_2 грошову компенсацію, що становить Ѕ вартості автомобіля: Honda Accord 2006 випуску, номер кузова НОМЕР_1 в розмірі згідно ринкової вартості, встановленої автотоварознавчою експертизою в процесі розгляду даного позову; судові витрати покласти на ОСОБА_2 .

У підготовчому засіданні позивач, ОСОБА_2 , та його представник, ОСОБА_4 , проти прийняття зустрічного позову заперечили.

Відповідач ОСОБА_1 у підготовче засідання не з`явилася, про день, час ті місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила.

Суд, вислухавши позицію сторони позивача, вивчивши подану зустрічну позовну заяву та матеріали цивільної справи, доходить наступного.

Ухвалою суду від 27 січня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання із наданням, зокрема, відповідачу строку для подання відзиву та зустрічного позову протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Вказану ухвалу суду відповідач отримала 11 лютого 2020 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

19 лютого 2020 року відповідачем на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 27 січня 2020 року про відкриття провадження подано апеляційну скаргу, яку ухвалою Київського апеляційного суду від 27 лютого 2020 року залишено без руху та встановлено строк тривалістю десять днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних у ній недоліків.

Постановою Київського апеляційного суду від 19 серпня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 27 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, постановлено вважати неподаною та повернути скаржнику.

06 жовтня 2020 року відповідачем до суду першої інстанції було подано зустрічну позовну заяву, у прийнятті якої та поновленні процесуальних строків ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2020 року було відмовлено.

Не погоджуючись зі вказаного ухвалою суду першої інстанції представник відповідача, ОСОБА_1 , звернувся до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою, яку постановою апеляційного суду від 18 січня 2021 року було задоволено. Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2020 року - скасовано і направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За вимог ч. 1 ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

В межах вимог ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України відповідачу було встановлено строк для подання відзиву на позов протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

У своїй постанові від 18 січня 2021 року Київським апеляційним судом встановлено, що, оскільки відповідач скористалась своїм правом і в строки, визначені законом, подала на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 27 січня 2020 року про відкриття провадження у справі апеляційну скаргу, яка тривалий час перебувала на розгляді апеляційного суду, то остання мала законні очікування на перегляд питання про відкриття провадження у справі та задоволення її апеляційної скарги, а отже подання зустрічного позову в період апеляційного оскарження ухвали суду від 27 січня 2020 року не вбачалось за доцільне.

У відповідності до ч. 2 ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Убачається, що позовні вимоги ОСОБА_1 за зустрічним позовом про поділ майна подружжя є взаємопов`язаними із позовними вимогами позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 Цивільного процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

У відповідності до п.п. 3, 5 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За приписами ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Так, у зустрічній позовній заяві ОСОБА_1 , виходячи зі змісту первісного позову, зазначила, що начебто відповідний автомобіль коштує 162 890,00 грн, у зв`язку з чим розмір судового збору, що підлягає до сплати, складає 1 629,00 грн.

Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. У даному випадку в якості доказу вартості майна суду може бути поданий звіт про оцінку майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Однак, із доданих до зустрічної позовної заяви документів убачається, що ОСОБА_1 не подала до суду доказів дійсної вартості об`єкту спірного майна станом на момент пред`явлення зустрічного позову.

Згідно з ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Будь-яких документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, до зустрічної позовної заяви не додано.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», установлено у 2020 році прожитковий мінімум працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2 102 гривні.

Оскільки до матеріалів позовної заяви не долучено доказів, що підтверджують реальну вартість спірного об`єкту майна станом на момент пред`явлення зустрічного позову, вказана обставина позбавляє можливості суд визначити дійсну ціну зустрічного позову самостійно та визначити суму судового збору за подання зустрічної позовної заяви.

Виходячи із викладеного, позивачу за зустрічним позовом, ОСОБА_1 , необхідно надати суду належні докази щодо реальної вартості об`єкта спірного майна та виходячи із такої вартості сплатити судовий збір за ставками, встановленими Законом України «Про судовий збір» для позовних заяв майнового характеру, або ж сплатити судовий збір у максимальному розмірі, передбаченому для позовних заяв майнового характеру, та надати до суду відповідні докази.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд доходить висновку про необхідність залишення зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 без руху та надати строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки зустрічна позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 193, 260, 353, 354, ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, що подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, залишити без руху.

Надати можливість заявнику виправити недоліки в строк не більше ніж п`ять днів з дня отримання ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Повний текст ухвали суду складений 26 лютого 2021 року.

Суддя: