Справа № 309/2442/20
Провадження № 2/309/1401/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2021 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Орос Я.В.

за участю секретаря : Форкош Д.З.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги вмотивовані тим, що з відповідачем вона уклала шлюб 05 травня 1990 р., який був зареєстрований у Вишківській селищній Хустського району Закарпатській області за актовим записом № 30. Від шлюбу у них народилося двоє дітей донька ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Причиною розірвання шлюбу є те, що протягом спільного проживання відповідач неодноразово виганяв її з будинку, та вони декілька разів припиняли спільне проживання. Вже багато відносини між ними погані, оскільки відповідач зловживає алкогольними напоями , дебоширить, скандалить та ображає її. Тривалий період часу вона терпіла, намагалася зберегти сімю, однак вона більше не бажає терпіти поведінку відповідача, шлюб існує формально. Між ними втрачено почуття, вони є людьми різних характерів та поглядів на життя та сімю. Вона остаточно впевнилася , що їх шлюб є формальним і збереження його є недоцільним. У 2019 році вона подавала позов про розірвання шлюбу, однак вона його залишила без розгляду так як вони були примирилися, однак ненадовго, на даний час між нею та відповідачем конфліктні відносини .

В позовній заяві позивач просить суд шлюб, який укладений з відповідачем 05 травня 1990 р., який був зареєстрований у Вишківській селищній Хустського району Закарпатській області за актовим записом № 30. розірвати.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, надіславши суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задоволити.

Також на адресу суду від представника позивача адвоката Томищ М.С. надійшла заява з якої вбачається, що позивач ОСОБА_1 категорично наполягає на розірванні шлюбу, просить суд строку на примирення не надавати, оскільки позивач примирятися з відповідачем не бажає

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, відзиву на позовну заяву не надсилав, однак надіслав клопотання про надання йому строку на примирення .

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив постановити заочне рішення на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що сторони уклали шлюб, 05 травня 1990 р., який був зареєстрований у Вишківській селищній Хустського району Закарпатській області за актовим записом № 30. Від шлюбу у них народилося двоє дітей донька ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Згідно ст. 24 Сімейного кодексу України від 10.01.2002 року зі змінами та доповненнями «шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається…».

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.».

Відповідно до ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з ч.5 ст.55 СК України, дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Частинами третьою та четвертою статті 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно із ст.111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Системний аналіз норм СК України вказує на те, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. З цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Отже, надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком. Такого висновку дійшов Верховний Суд справа №442/6319/16-ц,/ постанова від 30.05.2019р.

Беручи до уваги категоричне заперечення позивача щодо надання строку на примирення подружжю, оскільки протягом строку з дня відкриття провадження по справі по день судового засідання на протязі трьох місяців відповідачем не вживались заходи щодо примирення між подружжям, заява про надання строку на примирення є необґрунтованою та такою що не підлягає задоволенню. При цьому, суд звертає увагу, що поняття «моральні засади суспільства» діючим законодавством не визначено, а тому при вирішення питання чи не буде надання часу на примирення суперечити моральним засадам суспільства суд застосовує положення ст.24 Сімейного кодексу України, яке закріплює вільну згоду жінки та чоловіка на шлюб та заборону примушування жінки та чоловіка до шлюбу. Отже, при категоричній незгоді позивача на примирення, суд вважає що надання такого строку на примирення буде суперечити ст.24 Сімейного кодексу України.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, а саме позивач категорично наполягає на розірванні шлюбу, а тому суд приходить до висновку, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід розірвати.

Керуючись ст.ст. 12,13, 81, 258, 259, 263-265, 280-283, 354 ЦПК України, ст. ст. 105,110,112 Сімейного кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 мешканцем АДРЕСА_1 та ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 мешканкою АДРЕСА_2 , який зареєстровано 5 травня 1990 року у виконавчому комітеті Вишківської селищної ради за актовим записом № 30 - розірвати.

Стягнути ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 мешканця АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 мешканки АДРЕСА_2 840 грн. 80 коп. сплаченого судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, в цей же строк з дня його отримання через Хустський районний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 26 лютого 2021 р.

Суддя Хустського

районного суду: Орос Я. В.

Рішення не набрало законної сили.

Помічник судді.: Форкош Д.З.

Дата:26.02.2021 р.