Справа № 404/571/20
Номер провадження 2/404/154/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2021 року Кіровський районний суд міста Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Мартиненко А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ), до Кропивницької міської ради (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, будинок № 41), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом про визначення їй додаткового строку, в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача, ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, до складу якої входить 1/2 частка квартири АДРЕСА_2 . Позивач є власником іншої ? частки квартири АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.02.2018 року № 72. Другою Кіровоградською державною нотаріальною конторою 02.12.1994 року було посвідчено заповіт від імені громадянки ОСОБА_2 , яким вона заповіла все своє майно батькові позивача, ОСОБА_3 . Батько позивача, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Тому, як вказує позивач вона є єдиним спадкоємцем померлої ОСОБА_2 . Проте, після смерті баби позивач не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщину встановлений законом шестимісячний строк, оскільки в цей період стан здоров`я, ОСОБА_1 значно погіршився та вона перебувала на лікуванні в медичному закладі.

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда Бершадської О.В. від 04 лютого 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків (а.с. 18-19).

На виконання вимог ухвали судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 04 лютого 2020 року позивачем подано позовну заяву (вх. № 6335 від 18.02.2020 року), якою усунуто недоліки вказані в ухвалі судді від 04 лютого 2020 року (а.с. 22-24).

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 20 лютого 2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання (а.с. 26).

Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 02 квітня 2020 року витребувано у Кропивницькій міській державній нотаріальній конторі № 2 належним чином засвідчену інформацію: хто та коли звертався із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , та кому видавалось свідоцтво про право на спадщину та чи є в наявності заповіт. Якщо заведено, то надати належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 34)

У зв`язку з звільненням судді ОСОБА_4 , з посади судді Кіровського районного суду міста Кіровограда, відповідно до рішення Вищої Ради Правосуддя від 23.06.2020 року та наказу голови Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25.06.2020 року № 121-ОС/д, враховуючи що суддя Бершадська О.В. у вказаному випадку не може продовжувати розгляд справи, відповідно до наказу голови Кіровського районного суду міста Кіровограда про передачу справ № 18-АГ від 26.06.2020 року, невирішені судові справи передані для повторного автоматизованого розподілу, та згідно з пунктом 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначено повторний автоматизований розподіл матеріалів справи № 404/571/20, № провадження 2/404/154/20 (розпорядження № 342 від 16.07.2020 року керівника апарату Кіровського районного суду міста Кіровограда «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи»).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 404/571/20, номер провадження 2/404/154/20 визначено суддю Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д.

Цивільну справу 404/571/20, номер провадження 2/404/154/20 прийнято до свого провадження та призначено підготовче засідання (ухвала судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 21.07.2020 року, а.с. 54-55).

Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 листопада 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Призначено судове засідання (а.с. 82).

Позивач в судове засідання з`явилась, подала через канцелярію Кіровського районного суду міста Кіровограда заяву (вх. № 34616 від 19.10.2020 року) про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує, просить позов задовольнити (а.с.78).

В судове засідання представник Кропивницької міської ради не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 58, 77, 85), подав через канцелярію Кіровського районного суду міста Кіровограда заяву (вх. № 7270 від 24.02.2021 року) про розгляд справи за його відсутності (а.с.86-88).

Розглянувши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні докази, суд встановив таке.

Рішенням № 3 від 04 грудня 2020 року Кропивницької міської ради першої сесії восьмого скликання, перейменовано Міську раду міста Кропивницького на Кропивницьку міську раду, відтак вірна назва відповідача Кропивницька міська рада.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 19.05.1987 року виданого палацом реєстрації новонароджених батьками ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 є ОСОБА_3 та ОСОБА_5 (а.с. 9).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 24.09.1965 року виданого міським бюро державної реєстрації актів цивільного стану батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (батька позивача) є ОСОБА_6 та ОСОБА_2 (а.с. 10).

Отже, ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 01 грудня 1994 року склала заповіт, посвідчений завідувачем Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори, зареєстрований в реєстрі за № 3-2044, відповідно до якого все її майно, де б воно не було, із чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла ОСОБА_3 (а.с. 4, 5).

ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_5 , помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 виданого Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області (а.с. 11).

Приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Бєлінським Ігорем Дмитровичем 13 лютого 2018 року видано свідоцтво про право на спадщину за законом, яким посвідчено, що спадкоємцем майна ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , є його дочка - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Спадщина складається з: ? частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 13).

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №113851734 від 13.02.2018 року власником ? частки квартири АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.02.2018 року № 72 є ОСОБА_1 (а.с. 14).

ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_7 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 виданого Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області (а.с. 12).

Згідно довідок виданих за вих. №1240 від 05.04.2019 року, №4258 від 16.12.2019 року начальником Комунального підприємства «Житлово-експлуатаціна організація № 3» Міської ради міста Кропивницького, на момент смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 проживала і була зареєстрована в АДРЕСА_3 з 04.09.1968 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 (померла). На день смерті була зареєстрована одна. В наступні шість місяців після смерті склад сім`ї змінився онучка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована 11.05.2019 року (а.с. 6).

Завідуючою Кропивницької міської державної нотаріальної контори №2 15 травня 2020 року за вих. №623/01-09 на виконання вимог ухвали Кіровського районного суду міста Кіровограда від 02 квітня 2020 року (вх. №17922 від 19.05.2020 року) повідомлено, що з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , до нотаріальної контори спадкоємці не зверталися. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися (а.с. 42-47).

Позивач звернулася до Приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Бєлінського Ігоря Дмитровича із заявою про видачу на її ім`я, свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири під номером АДРЕСА_2 , після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Проте постановою нотаріуса від 22 вересня 2020 року відмовлено ОСОБА_1 , на видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири під номером АДРЕСА_2 , після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в зв`язку з тим що спадкоємець не прийняв спадщину у строк шість місяців який починається з часу відкриття спадщини (а.с. 79).

Спір виник з приводу визначення додаткового строку для подання заяви прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За приписом частини першої статті 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (частина перша статті 1222 Цивільного кодексу України).

Згідно статями 1268, 1269, 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини (частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України) встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини, згідно частини другої статті 1220 Цивільного кодексу України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, тому часом відкриття спадщини ОСОБА_2 є день її смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач не проживала постійно із спадкодавцем, тому повинна була прийняти спадщину шляхом подачі заяви до нотаріальної контори про її прийняття або відмовитися від спадщини шляхом подачі заяви про відмову від її прийняття у шестимісячний строк, тобто до 04.08.2019 року.

Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом встановлено, що в період з 29.07.2019 року по 07.08.2019 року ОСОБА_1 знаходилась на стаціонарному лікуванні в приватній медклініці Товариства з обмеженою відповідальністю «Медаком». Зазначене підтверджується довідкою №892 від 07.08.2019 року (а.с. 7).

Таким чином, оцінюючи доводи позивача про поважність причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, суд приходить до висновку про наявність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Частина перша статті 15 Цивільного кодексу України визначає право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Положення цієї статті базуються на нормах Конституції України, які закріплюють обов`язок держави забезпечувати захист: прав усіх суб`єктів права власності і господарювання (стаття 13), захист прав і свобод людини і громадянина судом (частина перша статті 55).

Відповідно до частини першої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Спадкове право тісно пов`язане з усіма іншими видами майнових прав. З одного боку після смерті певної особи найчастіше залишається майно, яке знаходиться на праві власності та інших речових правах. Вони є об`єктом переходу за спадщиною після смерті їх власника. З іншого боку, спадкування - один зі способів набуття майнових прав, що зближує його з зобов`язальним правом. Тому спадкове право і займає проміжне місце між речовим та зобов`язальним правом.

У разі спадкування за заповітом воля спадкодавця виражається у заповіті, який за своєю правовою природою є одностороннім правочином і тому регулюється не тільки нормами спадкового права, але також підпорядковується загальним правилам про вчинення правочинів та про їх недійсність. Якщо стосовно майна укладений заповіт, то пріоритет надається саме цьому виду спадкування. Якщо заповіту немає або його визнано недійсним, або якщо усі спадкоємці відмовилися від спадщини чи померли до її відкриття, то настає спадкування за законом.

Крім спадкування за заповітом і за законом, які названі у статті 1217 Цивільного кодексу України 2004 року, інші норми Цивільного кодексу України передбачають також спадкування на підставі рішення суду, який застосовується у випадку так званої «відумерлої спадщини», тобто існування спадщини, яка не була успадкована протягом установленого законом строку жодною особою.

З аналізу наведених норм убачається, що пріоритет інституту спадкоємництва надається спадкоємцям (за заповітом, чи за законом у порядку черговості), і лише після цього за рішенням суду у порядку статті 1277 Цивільного кодексу України. При цьому, стаття 1277 Цивільного кодексу України передбачає строк, протягом якого орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Така заява подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Лише після визнання судом спадщини відумерлою спадщина переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини (частина третя статті 1277 Цивільного кодексу України).

Так, матеріали справи не містять рішення суду про визнання спадщини після померлої ОСОБА_2 відумерлою, оскільки відповідач з такою заявою до суду не звертався.

З огляду на викладене суд вважає, що поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини повинні ураховуватися при наявності інших спадкоємців та спору між ними. До цього зводяться і норми частини другої статті 1272 Цивільного кодексу України, якою передбачено, що спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини може подати заяву про її прийняття нотаріусу за місцем відкриття спадщини за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину (тобто, за відсутності рішення суду про встановлення додаткового строку).

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 Цивільного кодексу України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Оскільки спадкова справа не відкривалась, спадщина ніким не прийнята, ОСОБА_1 є єдиною спадкоємицею за законом після смерті баби ОСОБА_2 , інші спадкоємці, які б мали право на обов`язкову частку померлої відсутні, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, спадщини складається із 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 . Інша 1/2 частка цієї квартири їй вже належить на праві власності згідно свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька.

Таким чином, суд вважає за можливе задовольнити обраний позивачем спосіб захисту свого невизнаного права та визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини терміном в один місяць.

Судові витрати залишити по фактично понесених заявником.

Керуючись статтями 15, 1216, 1217, 1220, 1222, 1268, 1269, 1270, 1272, 1277 Цивільного кодексу України; статями 10-13, 57-60, 81, 133, 141, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової карки платника податків НОМЕР_5 ), до Кропивницької міської ради (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, будинок № 41), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнти повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк, в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати залишити по фактично понесеними позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення суду складено 01.03.2021 року.

Суддя Кіровського Л. Д. Кулінка

районного суду

м.Кіровограда