Справа № 438/900/21
Номер провадження 2/438/294/2021
У Х В А Л А

щодо заявленого відводу судді

21 грудня 2021 року Бориславський міський суд Львівської області

в складі головуючого-судді Слиша А.Т.,

при секретарі Гадубяк О.В.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід судді у розгляді справи за позовом Керівника Дрогобицької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Бориславської міської ради Львівської області до ОСОБА_3 про зобов`язання повернути земельну ділянку,-

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вищезгадана цивільна справа.

Через канцелярію суду 16 грудня 2021 року заява відповідача у справі ОСОБА_3 про відвід головуючого судді Слиша А.Т. у даній цивільній справі.

В обґрунтування зазначеної заяви відповідач посилаються на те, що головуючий у справі суддя Слиш А.Т. не може брати участі у розгляді справи і підлягає відводу, оскільки у заявника із зазначеним суддею існують неприязні стосунки. Крім цього, на підставі заяви ОСОБА_3 від 08 липня 2021 року про вчинення кримінального правопорушення слідчим Першого слідчого відділу Територіального управління ДБР внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000281 та розпочато досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України. Заявник ОСОБА_3 звернувся із клопотанням до слідчого про допит у якості свідка у даному провадженні головуючого у справі суддю Слиша А.Т.

Розгляд заяви відповідача ОСОБА_3 про відвід судді неодноразово відкладався через перебування останнього на амбулаторному лікуванні.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 просить заяву про відвід головуючого у справі судді Слиша А.Т. задоволити, зіславшись на обставини викладені у поданій заяві про відвід судді.

Представник позивача прокурор Подолячек С.В. та представник позивача Бориславської міської ради Львівської області Тахтарова О.Б. вважають заявлений відвід головуючому у справі судді безпідставним, у задоволенні просять відмовити.

Заслухавши пояснення відповідача, дослідивши матеріали справи та заяву про відвід судді, суд приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу) у випадках, визначених статтями 35, 36 ГПК України.

Положеннями ст. ст. 36,37 ЦПК України визначено виключний перелік підстав відводу щодо судді.

Згідно ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно ч.1 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

За приписами ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

В свою чергу, на підставі ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Слід зазначити, що правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесенню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, які беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Цивільний процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в цивільному судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції і Кодексу.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20.01.2011).

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства, зокрема, є розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами (ч. 3 ст. 2 ЦПК України ).

Дослідивши обставини, зазначені в заяві про відвід, суд приходить до висновку, що вказана заява не містить підстав, зазначених у ст. 36 ЦПК України, а в ній викладені припущення щодо упередженості головуючого у справі, чи наявність у заявника, на його думку, неприязних відносин із головуючим у справі, або можливий допит судді в якості свідка у кримінальному провадженні, не може бути підставою для його відводу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності неупередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. Крім того, неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заяву відповідача про відвід судді Слиша А.Т. слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 5 ст. 40 ЦПК України якщо на час подання заяви про відвід судді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що виноситься ухвала.

Відповідно до ч. 9 ст. 40 ЦПК України питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Керуючись ст.ст. 36 - 41, 259, 260, 353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід судді у розгляді справи за позовом Керівника Дрогобицької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Бориславської міської ради Львівської області до ОСОБА_3 про зобов`язання повернути земельну ділянку відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя А.Т. Слиш