Номер провадження 2/243/3604/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

«23» грудня 2021 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:

Головуючого - судді Хаустової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Корчма О.В.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулося до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є суб`єктом господарювання в сфері електроенергетики. На АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» покладені завдання здійснювати розподіл/передачу електроенергії споживачам послуг.

18 жовтня 2019 року працівниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за адресою АДРЕСА_1 було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

В облікових даних позивача за даною адресою відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_2 .

18 жовтня 2019 року представниками ОСР за адресою м.Слов`янськ, вул.Бульварна, 8а було виявлено та Актом зафіксовано у відповідності до вимог Правил наступне порушення: «Самовільне підключення електроустановок до електричної мережі іншого споживача з порушенням схеми обліку після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПРРЕЕ. Точка самовільного підключення знаходиться на дротах лінії освітлення, яка знаходиться над дверима квартири АДРЕСА_2 , крім приладу обліку. Електрична енергія споживається, електролічильником не враховується. Це порушення продемонстровано споживачеві ОСОБА_2 ».

Згідно п. 8.2.6. ПРРЕЕ На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

На підставі Акту про порушення Правил № 0002011 від 18 жовтня 2019 року, на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, згідно з Протоколом №19 від 22 жовтня 2019 року, відповідачу було нараховано суму не облікованої електричної енергії у розмірі 28010,44 грн.

Відповідно до п. 8.2.7. ПРРЕЕ, споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

Протокол, рахунок відповідач отримала 22 жовтня 2019 року.

Отже, останнім днем оплати заборгованості було 22 листопада 2019 року.

18 травня 2021 року відповідач здійснив лише часткову оплату заборгованості на загальну суму 1000,00 грн. Інша частина боргу залишається несплаченою.

Станом на теперішній час суму заборгованості за спожиту електричну енергію, яка неврахована приладом обліку не сплачено в повному обсязі. Сума заборгованості складає 27010,44 грн.

Оскільки виставлений рахунок на оплату заборгованості за необліковану електроенергію не сплачено в повному обсязі відповідачем на момент складання позовної заяви, відповідач є таким, що прострочив виконання існуючого зобов`язання по сплаті нарахувань за необліковану електроенергію в сумі 27010,44 грн., починаючи з 23 листопада 2019 року з огляду на сплив строку на оплату.

У зв`язку із тим, що відповідач за період з 23 листопада 2019 року по 30 листопада 2021 року належним чином не виконав зобов`язання в частині своєчасної оплати вартості необлікованої електричної енергії згідно Акту у розмірі 27010,44 грн., позивачем нараховані 3% річних у розмірі 1638,39 грн. та інфляційні втрати у розмірі 3694,94 грн.

Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» просить суд стягнути з ОСОБА_2 на свою користь заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку в сумі 27 010,44 грн., 3% річних у сумі 1 638,39 грн., інфляцію у сумі 3 694,94 грн., а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Сторони в судове засідання не викликались відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України.

03 грудня 2021 року ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області було прийнято до розгляду дану позовну заяву з відкриттям провадження. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

Відзив на позовну заяву відповідачем до суду не надано. Будь які клопотання по справі від сторін, до початку розгляду справи, суду не надходили. Про дату, час та місце розгляду справи сторони були повідомлені належним чином, що підтверджується даними рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.35).

Згідно ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.

Гарантоване право кожного подати будь-який позов до суду, що стосується його цивільних прав і обов`язків, передбачений п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку Держави.

Також пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Також, у відповідності до положень статей 55, 124 Конституції України та статті ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду

за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Руїз Торіха проти Іспанії» від 09 грудня 1994, заява № 18390/91 вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.

Згідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності з ч.1 ст. 1166 ЦК України «Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала».

Згідно з ст. 27 Закону України «Про Електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення електроустановок, електропроводки до електричної мережі енергопостачальника.

Як вбачається з п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, Затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

Відповідач ОСОБА_2 є споживачем електричної енергії на підставі особового рахунку № НОМЕР_1 , відкритого за адресою: АДРЕСА_1 , користується послугами позивача та перебуває з ним у фактичних правовідносинах.

18 жовтня 2019 року представниками ОСР за адресою АДРЕСА_1 було виявлено та Актом про порушення № 0002011 зафіксовано у відповідності до вимог Правил наступне порушення: «Самовільне підключення електроустановок до електричної мережі іншого споживача з порушенням схеми обліку після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПРРЕЕ. Точка самовільного підключення знаходиться на дротах лінії освітлення, яка знаходиться над дверима квартири АДРЕСА_2 , крім приладу обліку. Електрична енергія споживається, електролічильником не враховується. Це порушення продемонстровано споживачеві ОСОБА_2 » (а.с.7-10).

Згідно Протоколу № 19 від 22 жовтня 2019 року засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії Слов`янського РЕМ, засідання комісії було проведено за присутності споживача ОСОБА_2 . Адреса об`єкту, на якому було виявлено порушення ПРРЕЕ: АДРЕСА_3 . Рішенням комісії встановлено порушення згідно з п. 8.4.2. (5) термін нарахування згідно з п.8.4.8. (5), за формулою (5), згідно з п. 8.4 (11), період з 18 жовтня 2018 року по 18 жовтня 2019 року, вартість недоврахованої електроенергії становить 28010,44 грн. (а.с.15).

Згідно з розрахунком збитків за вищевказаним Актом про порушення ПРРЕЕ № 0002011, затвердженим начальником Слов`янської РЕМ Колесник В.В. від 22 жовтня 2019 року, розмір компенсації збитків, спричинених енергопостачальником ОСОБА_2 складає 28010,44 грн. (а.с.16).

Позивач зазначає, що 18 травня 2021 року відповідач здійснив лише часткову оплату заборгованості на загальну суму 1000,00 грн.

Статтею 81 ЦПК України, визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Відповідно до п.37 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р № 1357, енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання

відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушенням, допущеними споживачем під час користування електричною енергією, тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мереж без його згоди у випадках, передбачених п. п. 34, 35 цих Правил.

Згідно з п. 41 вказаних Правил, споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових приладів.

Згідно з п. 48 вищевказаних Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку та таке інше.

Таким чином, діючими Правилами користування електричною енергією для населення передбачена відповідальність споживача за порушення ПКЕН при виявленні такого факту, при цьому протиправність дій споживача не встановлюється, достатньо встановлення самого факту порушення.

Відповідно до п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електроенергії, складається акт, який підписується представником та споживачем. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики, затвердженої Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року.

Таким чином, аналізуючи надані сторонами по справі докази, у їх сукупності, суд приходить до переконання, що відповідачем було допущено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, виявлене порушення зафіксовано в Акті, який було складено у відповідності до вимог п. 8.2.4, п. 8.2.5, п. 8.2.6 ПРРЕЕ, нарахування обсягу та вартості необлікованої електроенергії здійснено згідно п. 8.4 ПРРЕЕ, цей розрахунок є вірним, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню у розмірі 27 010,44 грн.

Статтею 625 ЦК України передбачена цивільна-правова відповідальність за порушення грошового зобов`язання. Так, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання і зобов`язаний на вимогу кредитора сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Таким чином відповідачу ОСОБА_2 нараховані індекс інфляції у сумі 3694,94 грн., 3% річних 1638,39 грн.

Відповідачу надавались послуги з електропостачання, який не в повному об`ємі вносив плату за користування зазначеними послугами, тобто прострочив виконання грошового зобов`язання, внаслідок чого за особовим рахунком № НОМЕР_1 утворилася заборгованість за постачання електричної енергії, яка підлягає стягненню з відповідача з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення та трьох процентів річних від простроченої суми за період з 23 листопада 2019 року по 30 листопада 2021 року.

Отже, у зв`язку з не виконанням обов`язків щодо сплати спожитих послуг, відповідачу нараховані за період з 23 листопада 2019 року по 30 листопада 2021 року, індекс інфляції у сумі 3694,94 грн., та 3% річних у сумі 1638,39 грн., які підлягають стягненню з відповідача.

Згідно із частиною 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до п/п 1 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» з позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1,5% відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» від 15 грудня 2020 року, розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2021 року складає 2270,00 грн.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 2270 грн. 00 коп. (а.с.6).

Суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача про стягнення заборгованості з ОСОБА_2 .

З цих задоволених вимог підлягає сплаті судовий збір у сумі 2270 грн. 00 коп., який підлягає відшкодуванню позивачу за рахунок відповідача і тому з відповідача слід стягнути на користь позивача витрати по сплаті ним судового збору, у розмірі 2270,00 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 525-526 ЦК України, ст. ст.12,13, 141, 259, 263-268, 274-279, 280-282, 289 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», , рахунок НОМЕР_3 в АТ «ПУМБ», заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку в розмірі 27 010,44 грн. (двадцять сім тисяч десять грн. 44 коп.).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», , рахунок НОМЕР_3 в АТ «ПУМБ», витрати від інфляційних процесів в розмірі 3 694,94 грн. ( три тисячі шістсот дев`яносто чотири грн. 94 коп.), 3 % річних у розмірі 1 638,39 грн. (одна тисяча шістсот тридцять вісім грн. 39 коп.).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», , рахунок НОМЕР_3 в АТ «ПУМБ», МФО 334851, судові витрати в розмірі 2270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят грн. 00 коп.).

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повне судове рішення складено 23 грудня 2021 року.

Головуючий:

суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А.Хаустова