№ 336/8196/20
У Х В А Л А

про відмову у забезпеченні позову

01 березня 2021 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Боєв Є.С., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дьякової Тетяни Вікторівни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Хамула Наталя Григорівна, про усунення від права на спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді знаходиться вищезазначена справа.

01.03.2021 до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дьякової Т.В. про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 , та зобов`язання приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Хамула Н.Г. не вчиняти певні дії, а саме: не видавати ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом на все спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , до набрання чинності рішення суду у цій справі.

В обґрунтування заяви зазначає, що після ознайомлення із матеріалами цивільної справи стороні позивача стало відомо, що приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Хамула Н.Г. видала відповідачці ОСОБА_2 свідоцтво про право власності на спадщину за законом, а саме на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 . Відразу після видачі свідоцтва позивачкою було здійснено відчуження вказаної квартири, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 22.02.2021 за вих. № 245264020, з якого вбачається, що на підставі договору купівлі-продажу від 12.01.2021 № 154, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Якіб`юк Ю.А., власником вказаної квартири є ОСОБА_3 .

Також відповідачка намагається продати 3-кімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_3 , де проживає позивач із цивільною дружиною якась незнайома жінка просила позивача показати квартиру, за яку відповідачка вже отримала завдаток.

Крім того, стороні позивача стало відомо, що ОСОБА_2 отримала допомогу на поховання ОСОБА_4 та неодержану пенсію останньої за липень 2020 року. Підставою для видачі вищевказаних коштів є підроблена, на думку заявника, довідка про спільне місце проживання ОСОБА_2 із своєю матір`ю ОСОБА_4 . Також із карткового рахунку померлої були зняті грошові кошти. В зв`язку з чим позивач звернувся до правоохоронних органів із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 4 ст. 358 КК України.

Посилаючись на те, що накладення арешту на спадкове майно, яке залишилось після смерті померлої ОСОБА_4 , надасть можливість його зберегти, оскільки відповідачка неналежно його використовує, просить задовольнити заяву про забезпечення позову.

Заява про забезпечення позову розглянута судом без повідомлення учасників справи відповідно до положень ст. 153 ч. 1 ЦПК України.

Вирішуючи заяву про забезпечення позову, суд виходить з наступного.

Як роз`яснено у п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів.

При цьому, сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Водночас, як зазначає представник позивача, нотаріусом було видано відповідачці свідоцтво про право на спадщину за законом. Відтак, вимога заяви про забезпечення позову про зобов`язання нотаріуса на майбутнє не вчиняти певні дії, а саме: не видавати ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом на все спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_4 , до набрання чинності рішення суду у цій справі, позбавлено логічного змісту, суперечить фактичним обставинам, викладеним заявником, та не може бути задоволена.

Також у заяві про забезпечення позову відсутнє належне обґрунтування підстав для накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , адже вона, за твердженням заявника, вже вибула із володіння відповідача, та перебуває у власності особи, яка не є стороною у справі.

Відтак, запропоновані представником позивача заходи забезпечення позову, не мають логічного зв`язку із предметом спору (вимога про зобов`язання нотаріуса на майбутнє не вчиняти певні дії), або суттєво впливають на права і охоронювані законом інтереси особи, яка не є учасником судового процесу (вимога щодо накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 ), у зв`язку з чим правових підстав для задоволення заяви суд не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 151, 153, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дьякової Тетяни Вікторівни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Хамула Наталя Григорівна, про усунення від права на спадкування за законом залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Є.С. Боєв