Справа № 375/801/21
Провадження № 2/375/411/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

22 грудня 2021 року смт Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Чорненької О.І.

при секретарі судового засідання Киричок В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в смт Рокитне, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , останнє відоме зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції сторін.

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , який зареєстрований 24 травня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Рокитнянського районного управління юстиції в Київській області, про що складено відповідний актовий запис № 31 (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3 від 24 травня 2014 року).

Від шлюбу мають трьох малолітніх дітей: доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що спільне життя з відповідачем не склалося через різні погляди на сімейне життя, обов`язки та виховання дітей.

Упродовж останніх двох років вони проживають в одному будинку, але шлюбних стосунків не підтримують та проживають в різних кімнатах, спільного господарства не ведуть.

Переконана, що примирення та подальше шлюбне життя і збереження шлюбу не можливе та суперечитима її інтересам.

Відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу.

Після розірвання шлюбу бажає залишити шлюбне прізвище " ОСОБА_6 ".

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Позовна заява надійшла до Рокитнянського районного суду Київської області 02 липня 2021 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 02 липня 2021 року зазначена справа передана у провадження судді Чорненької О.І.

На виконання вимог частини 6 статті 187 ЦПК України, 07 липня 2021 року подано запит органу реєстрації Узинської міської територіальної громади Білоцерківського району Київської області щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

27 липня 2021 року надійшла інформація про те, що відповідач зареєстрований за адресою, зазначеною у позовній заяві. Відомості про фактичне місце його проживання - відсутні.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 29 липня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Розгляд справи призначено на 08 годину 30 хвилин 24 вересня 2021 року.

Зазначена ухвала поштовим зв`язком направлена сторонам у справі. Відповідачеві разом з ухвалою направлено копію позовної заяви з доданими документами. Одночасно відповідачеві роз`яснено його право подати відзив на позов.

24 вересня 2021 року справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному та призначено на 09 годину 30 хвилин 22 грудня 2021 року.

Для участі у розгляді справи сторони були викликані судовими повістками, які поштовим зв`язком надіслані їм за місцем проживання.

Позивачка ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася. Однак, подала через канцелярію суду заяву, відповідно до якої позов підтримує повністю та просить розглядати справу у її відсутності. У разі неявки відповідача не заперечує проти винесення заочного рішення у справі. Після розірвання шлюбу бажає залишити шлюбне прізвище " ОСОБА_6 ".

Для участі у розгляді справи відповідача було викликано судовими повістками, які поштовим зв`язком надіслані йому за місцем реєстрації. Однак поштове відправлення було повернено з відміткою про відсутність адресата за вказаною адресою.

У зв`язку з цим відповідача було викликано шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному сайті судової влади. Такі оголошення були розміщені 05 серпня, 24 вересня та 18 листопада 2021 року.

Крім того, про місце, час та дату слухання справи позивачку ОСОБА_4 та відповідача ОСОБА_3 було повідомлено SMS-повідомленнями, відправленими на їх номери телефонів 05 серпня та ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується довідками про доставку SMS.

Відповідач ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився.

Крім того відповідач відзиву на позов, відповідно до вимог статті 178 ЦПК України не надав та будь-яким іншим чином свою позицію щодо заявленого позову не висловив.

За таких обставин суд розглядає справу у відсутності сторін за наявними письмовими матеріалами.

На підставі частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до вимог статті 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

відповідач не подав відзив;

позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи позицію позивачки, яка не заперечує проти заочного розгляду справи, прийнявши всі заходи по виклику відповідача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст. 223, 280 ЦПК України.

Крім того, при поданні позову позивачкою заявлено клопотання про звільнення її від сплати судового збору, оскільки вона виховує трьох малолітніх дітей.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону україни "Про судовий збір", суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, зокрема членів малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.

Враховуючи, що позивачка ОСОБА_4 є багатодітною мамою, що підтверджується відповідним посвідченням серії НОМЕР_4 , виданим 10 травня 2019 року Білоцерківською районною державною адміністрацією Київської області, ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 29 липня 2021 року, її звільнено від сплати судового збору відповідно до вимог частини 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин

Позивачка ОСОБА_4 та відповідач ОСОБА_3 , 24 травня 2014 року уклали шлюб, який зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Рокитнянського районного управління юстиції в Київській області, про що складено відповідний актовий запис № 31 (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3 від 24 травня 2014 року).

Від шлюбу мають трьох малолітніх дітей: доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

З позовної заяви судом встановлено, що спільне життя подружжя не склалося через різні погляди на сімейне життя, обов`язки та виховання дітей.

Упродовж останніх двох років вони проживають в одному будинку, але шлюбних стосунків не підтримують та проживають у різних кімнатах, спільного господарства не ведуть.

Позивачка переконана, що примирення та подальше шлюбне життя і збереження шлюбу не можливе та суперечитима її інтересам, що має істотне значення.

Відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, оскільки періодично вдома не ночує та байдуже ставиться до процесу розлучення.

Після розірвання шлюбу позивачка бажає залишити шлюбне прізвище " ОСОБА_6 ".

Указані обставини встановлено з матеріалів справи, вивчених в судовому засіданні.

З`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини подання позову про розірвання шлюбу, взявши до уваги обставини життя подружжя, наведені в позовній заяві, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам кожного з подружжя та інтересам дітей.

Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи та, перевіривши їх наданими доказами, вважає за необхідне позов задовольнити.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам справи, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтею 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до статтей 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання».

Суд зазначає, що шлюб - це сімейний добровільний та рівноправний союз жінки та чоловіка, їх спільність, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану та спрямований на створення сім`ї. Добровільність шлюбу - одна з основних його засад.

Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії реєстрації шлюбу. Добровільність шлюбу, тобто наявність вільної згоди, - це його довічна риса. Саме добровільністю шлюбу зумовлена можливість його розірвання.

Як встановлено в судовому засіданні вільна згода на спільне проживання між сторонами по справі відсутня.

Одночасно, суд вважає, що подальше спільне життя чоловіка й жінки та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, тому що сторони подружні відносини припинили й спільного господарства не ведуть, даний факт має істотне значення.

Чинне законодавство України забороняє примушування до шлюбу. Примушування - значить добиватися певної поведінки від особи за допомогою фізичного або психічного насильства.

Закріплені у законодавстві права дружини та чоловіка на повагу до своєї індивідуальності є засобом захисту психологічно слабшого у шлюбі від психічного диктату чи навіть агресії дружини, чоловіка або іншої особи. Воно схиляє до толерантності, терпимості у шлюбі, спрямовує кожного з них на спокійне, інтелігентне залагодження колізії індивідуальних рис характеру, життєвих звичок.

Однією з підстав припинення шлюбу є його розірвання.

Пунктом 126 рішення Європейського суду з прав людини по справі «Фернандес Мартінес проти Іспанії» (заява 56030/07) від 12 червня 2014 року встановлено: «Що стосується права на приватне та сімейне життя, Суд наголошує на важливості для осіб мати можливість вільно приймати рішення з приводу того, як вести своє приватне та сімейне життя. У зв`язку з цим повторно наголошується, що відповідно до статті 8 також надається охорона прав на самореалізацію як у формі особистого розвитку…, так і з точки зору права на встановлення та розвиток відносин з іншими людьми та навколишнім світом, при цьому поняття особистої автономії є важливим принципом, що береться за основу при тлумаченні гарантій, які викладені в такому положенні».

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу, та під час його розірвання.

Відповідно до статті 5 Протоколу № 7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікований Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», який є частиною національного законодавства України, як чинний міжнародний договір, який регулює цивільні відносини, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, відповідно до ст. 10 ЦК України, кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Частиною 3 та 4 статті 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем.

Відповідно до статті 111 Сімейного кодексу України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Як роз`яснено у пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року за № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Сторони не виявили бажання примиритись.

Частиною 2 статті 104 Сімейного кодексу України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до статті 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотні значення.

Відповідно до частини 2 статті 114 Сімейного Кодексу України, моментом припинення шлюбу у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Частиною 2 статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до вимог статті 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

З огляду на викладене позивачка має право іменуватися шлюбним прізвищем " ОСОБА_6 ".

Щодо судових витрат

Частиною 1 статті 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову, покладаються на відповідача.

При поданні позовної заяви позивачкою сплачено судовий збір, що підтверджується квитанцією №38 від 29.06.2021.

Оскільки позивачка ОСОБА_4 є багатодітною мамою, ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 29 липня 2021 року, її звільнено від сплати судового збору відповідно до вимог частини 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Частиною 6 статті 141 ЦПК України передбачено, що якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Таким чином, сплачений позивачкою при поданні позовної заяви судовий збір підлягає стягненню з відповідача на її користь.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 21, 24, 56, 104, 110, 112, 113, 114, 115 Сімейного кодексу України, статтями 2, 5, 13,133, 263, 264, 265, Цивільного процесуального кодексу України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 24 травня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Рокитнянського районного управління юстиції в Київській області, про що складено відповідний актовий запис № 31 (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3 від 24 травня 2014 року).

Стягнути з ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 сплачений нею судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) гривень (квитанцією №38 від 29.06.2021 у матеріалах справи).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до Рокитнянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та внесення відмітки в актовому записі про шлюб.

Повне найменування сторін:

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_5 орган, що видав 3220 від 12.04.2019, місце реєстрації: АДРЕСА_3 , місце фактичного проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_6 , виданий Білоцерківським РВ ГУ МВС України в Київській області 25 березня 2007 року, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Повний текст заочного рішення складено 22 грудня 2021 року.

Головуюча суддя Олена ЧОРНЕНЬКА