Справа № 438/1321/21 Головуючий у 1 інстанції: Слиш А.Т.
Провадження № 22-ц/811/3498/21 Доповідач в 2-й інстанції: Ванівський О. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2021 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Ванівського О.М.,

суддів Цяцяка Р.П., Шеремети Н.О.,

секретаря Івасюти М.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бориславського районного суду Львівської області від 15 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Бориславської міської ради про відшкодування моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

В серпні 2021 року ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до виконавчого комітету Бориславської міської ради про відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою судді від 02 вересня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, у зв`язку з ти, що позовна заява не є належним чином підписаною позивачем, а тому оформлена та подана до суду не у відповідності до вимог цивільного процесуального закону, який діє на час подачі позову та надано позивачу строк для усунення недоліків.

ОСОБА_1 на електронну адресу суду надіслав заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Бориславського районного суду Львівської області від 15 вересня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до виконавчого комітету Бориславської міської ради про відшкодування моральної шкоди - визнано неподаною та повернуто позивачу.

Ухвалу суду оскаржив ОСОБА_1 .

В апеляційній скарзі покликається на те, що ухвала суду першої інстанції є незаконною і не обґрунтованим, суд неповно встановив обставини, які мають значення для справи.

Стверджує, що відповідно до ч. 8 ст. 14 ЦПК України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Звертає увагу, що для подання процесуальних документів в електронній формі обов`язковим є їх подання через електронний кабінет з використанням особистого цифрового підпису. Позовна заява підписана електронним цифровим підписом та не була б зареєстрована, якби виникла помилка у зчитуванні електронного цифрового підпису.

Просить скасувати ухвалу суду, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Відповідно до положень ч.2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно із ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

З матеріалів справи вбачається, що судом постановлено ухвалу про повернення заяви заявнику.

Враховуючи наведене, справа призначена для розгляду апеляційним судом в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

В силу положень ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно п. п. 1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції не відповідає зазначеним вимогам.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Повертаючи позовну заяву позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунено недоліки позовної заяви у відповідності до ухвали про залишення заяви без руху.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду зважаючи на наступне.

Матеріалами справи та судом встановлено, що ухвалою судді від 02 вересня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, у зв`язку з тим, що позовна заява не є належним чином підписаною позивачем, а тому оформлена та подана до суду не у відповідності до вимог цивільного процесуального закону, який діє на час подачі позову та надано позивачу строк для усунення недоліків.

На виконання вимог вказаної ухвали позивачем ОСОБА_1 подано заяву про усунення недоліків, сформовану в системі «Електронний суд» 02.09.2021 року та зареєстровану судом 03.09.2021 року, в якій він зазначив, що альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої та другої статті 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд має установити, чи відповідає позовна заява встановленим вимогам і правилам.

Позовна заява, як форма звернення до суду, повинна відповідати встановленим законом вимогам. Дотримання вимог до її форми повинно забезпечувати повне ознайомлення із її змістом, переліком учасників справи, установлення питань, які потребуватимуть вирішення в ході розгляду справи та ухвалення судового рішення у справі. Копії позовної заяви та додані до неї матеріали надсилаються особам, які беруть участь у справі.

Згідно із окремими положеннями статті 14 ЦПК України:

1. У судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

4. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

8. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

13. Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Право на подачу документів в електронній формі із використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначено у статті 43 ЦПК України.

Станом на дату подання позовної заяви Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не почала функціонувати.

Згідно з підпунктом 15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи:

15.1) подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі;

15.2) позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду в день надходження документів;

15.3) розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі;

Поряд з цим, згідно із окремими положеннями розділу ХІ «Підсистема електронного суду» Положення про автоматизовану систему документообігу суду (у редакції на дату подання позову), затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30, передбачено наступне:

1. Обмін електронними документами між судом, ОСП, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду.

2. Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

6. Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі ЕД та ЕКПД. Суди та ОСП приймають подані ЕД як оригінали документів, а ЕКПД, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки.

14. Всі електронні документи, що надходять до суду та ОСП автоматично розміщуються у відповідному реєстрі електронної кореспонденції АСДС. Їхня реєстрація здійснюється за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними відповідними інструкціями з діловодства

15. Відповідальний працівник суду або ОСП перед реєстрацією документів, що надійшли в електронній формі, повинен переконатися в тому, що електронний документ доступний для перегляду, адресований органу та оформлений відповідно до вимог законодавства. У разі реєстрації отриманого документу його авторові автоматично надсилається відповідне повідомлення. В іншому випадку авторові надсилається повідомлення із зазначенням причини відмови в реєстрації документа.

Згідно із окремими положеннями розділу ХХ «Прикінцеві положення» Положення про автоматизовану систему документообігу суду (у редакції чинній на дату подання позову), затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30, передбачено наступне:

1. Це Положення набирає чинності з 15 березня 2018 року для органів системи правосуддя у наступному порядку:

1.2. Норми цього Положення щодо використання інших передбачених цим Положенням підсистем, використання яких не є обов`язковим для роботи модулю автоматизованого розподілу, набирають чинності для відповідних судів з наступного дня після дати запровадження підсистем у такому суді згідно з Графіком запровадження підсистем автоматизованої системи документообігу суду в тестову (пілотну) експлуатацію, затвердженого ДСА України.

1.3. Норми цього Положення щодо використання інших передбачених цим Положенням підсистем, використання яких не є обов`язковим для роботи модулю автоматизованого розподілу, набирають чинності для інших судів у разі неприйняття Вищою Радою правосуддя Положення про Єдину інформаційно-телекомунікаційну систему у встановлений законом строк з наступного дня після відповідної календарної дати. Всі підсистеми та модулі, зазначені в цьому Положенні, з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи можуть перейти до її складу.

1.4. Підключення судів загальної юрисдикції до модулю автоматизованого розподілу та інших підсистем, передбачених цим Положенням проводиться адміністратором поступово з 15 березня до 1 грудня 2018 року згідно затвердженого ДСА України Графіка запровадження підсистем автоматизованої системи документообігу суду в пілотну (тестову) експлуатацію.

1.5. Для судів загальної юрисдикції, до їх підключення до модуля автоматизованого розподілу та інших підсистем, є чинними норми цього Положення в редакції від 15.09.2016 року.

Згідно графіку (Додаток 1 до наказу ДСА України від 02 липня 2018 року №339) місцеві загальні суди міста Львова підключенні до модуля автоматизованого розподілу справ та інших підсистем автоматизованої системи документообігу суду 29 листопада 2018 року.

Таким чином, подання документів, зокрема позовних заяв, в електронній формі передбачено чинним розділом «Підсистема електронного суду» Положення про автоматизовану систему документообігу суду, а відтак, у разі дотримання особою необхідних умов такі звернення є оригіналами і підлягають розгляду.

З огляду на викладене, суд першої інстанції, вирішуючи питання про те, чи підписана позовна заява, чи містить належним чином завірені копії документів, а також копії позовної заяви разом з додатками для інших учасників справи і чи підлягає вона прийняттю до розгляду як оригінал, мав перевірити спосіб її подання, а саме: через систему «Електронний суд», доступ до якої можливий з використанням особистого ключа (електронного підпису), що ідентифікує особу на етапі реєстрації в системі, чи іншим чином, який може бути визнаний допустимим способом звернення до суду.

Аналогічні висновки містяться в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 06 серпня 2020 року у справі №160/1841/19.

З 22 грудня 2018 року отримані місцевими судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку.

Вказаний висновок висловлено у постанові Верховного Суду від 10 вересня 2019 року у справі № 640/1374/19.

Поряд з цим, подання документу на електронну адресу суду та подання документу через підсистему електронного суду є різними способами подання. Подання документу через підсистему електронного суду забезпечує ідентифікацію особи та така можливість регулюється Положенням про автоматизовану систему документообігу суду і визнається як належний спосіб звернення до суду.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Надсилання у встановленому порядку процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням https://cabinet.court.gov.ua/login, за умови попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням такою особою власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет.

Аналогічний висновок міститься у постановах Верховного Суду від 06 серпня 2019 року у справі №2340/4648/18, від 22 серпня 2019 року у справі №520/20958/18, від 10 вересня 2019 року у справі №640/1374/19, від 21 грудня 2019 року у справі №910/12245/19, від 17 червня 2020 у справі №910/8423/19 та від 29 липня 2020 року у справі №629/740/19.

Крім того, необхідно зазначити, що подання позовної заяви у вигляді електронного документу не потребує долучення її копій, оскільки електронний документ позовна заява може бути направлена відповідачам у підсистемі «Електронний суд», або на офіційні електронні адреси відповідачів - органів державної влади, що містяться в Єдиній базі електронних адрес суб`єктів владних повноважень, або працівники апарату суду за допомогою функції друку електронного документа мають можливість сформувати належну кількість копій позовної заяви, а відтворення копії позовної заяви потребує використання однієї й тієї ж функції друку документа (постанова Верховного Суду від 29.07.2020 у справі 629/740/19).

Відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України, підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, ухвалу суду першої інстанції слід скасувати, як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У частині п`ятій статті 268 ЦПК України зазначено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 367, 368, 374, 379, 381-384, Львівський апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Бориславського районного суду Львівської області від 15 вересня 2021 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 21.12.2021 року.

Головуючий Ванівський О.М.

Судді Цяцяк Р.П.

Шеремета Н.О.