Справа № 673/1072/21
Провадження № 2/673/495/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2021 р. м. Деражня

Деражнянський районний суд

Хмельницької області

в складі: головуючий суддя Дворнін О.С.

при секретарі судових засідань Демчишиній Н.Г.

розглянув у підготовчому судовому засіданні в залі суду, за правилами ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі домоволодіння,-

В С Т А Н О В И В :

До Деражнянського районного суду Хмельницької області, в порядку загального позовного провадження, надійшов позов зазначеної вище особи до вказаного нею відповідача щодо визначеного позивачем предмету спору, вимагаючи припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 на житловий будинок, що розташований по АДРЕСА_1 , виділивши ОСОБА_1 (РНКОПП НОМЕР_1 ) в натурі з майна, що є у спільній частковій власності житлового будинку по АДРЕСА_1 : коридор 2-1 площею 5,0 кв.м., ванна 2-2 площею 4,1 кв.м., коридор 2-3 площею 4,4 кв.м., житлова кімната 2-4 площею 14,0 кв.м., житлова кімната 2-5 площею 16,9 кв.м., житлова кімната 2-6 площею 13,1 кв.м., кухня 2-7 площею 10,4 кв.м., глиняна обкладена цеглою літня кухня літ «Б»; цегляний сарай літ «б»; цегляний сарай літ «В»; цегляний сарай літ «в»; цегляний погріб літ «З»; цегляний гараж літ «М», загальною площею 67,9 кв.м., житловою площею 44,0 кв.м, що складає 37/100 частки.

Ухвалою судді від 22.09.2021 року даний позов прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду в підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження.

В судове засідання позивач не з`явилася, проте подала до суду заяву про розгляд справи без її участі та вказала, що заявлені вимоги підтримує повністю і просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання також не з`явився, проте подав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, щодо задоволення заявлених ОСОБА_1 позовних вимог не заперечує.

Дослідивши матеріали справи відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, згідно з якою у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, суд вважає заяву такою, що підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником 37/100 частин домоволодіння номер АДРЕСА_1 .

Загальна площа приміщень, що належать позивачу, становить 67,9 кв.м., житлова площа 44,0 кв.м. Інші 63/100 частин домоволодіння згідно Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно належали померлим співвласникам ОСОБА_3 (21/50) ОСОБА_4 (21/100).

На момент смерті ОСОБА_3 і ОСОБА_4 з ними за адресою АДРЕСА_1 був і на даний час зареєстрований ОСОБА_2 .

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст.1268 ЦК України), а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно, ОСОБА_2 згідно приписів ст.ст. 1220 - 1222, 1258, 1261, 1262, 1268, 1296 Цивільного кодексу України своє право власності в передбаченому чинним законодавством України порядку не оформив, проте є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 і ОСОБА_4 та власником 63/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1 .

Так, позивачка хоче поділити домоволодіння, проте своє право не має можливості реалізувати, оскільки інший співвласник спадкоємець після смерті ОСОБА_3 (частка в спільній частковій власності домоволодіння 21/50) і після смерті ОСОБА_4 (частка в спільній частковій власності домоволодіння 21/100) не оформив своє право на спадщину, що позбавляє позивача можливості досягнути домовленості.

Можливість проведення виділу або поділу у натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, закон пов`язує з домовленістю співвласників, оформленою письмовим і нотаріально посвідченим договором, або у судовому порядку за відсутності цих обставин.

При цьому виділ частки майна, що є об`єктом спільної часткової власності, у натурі між співвласниками припиняє право спільної часткової власності щодо цих співвласників, а особа набуває право власності на виділене майно з державною реєстрацією такого права у встановлених законом випадках.

Таким чином, у разі виділу співвласник отримує свою частку у майні в натурі вибуває із складу учасників спільної власності.

Відповідно до договіру дарування домоволодіння від 17 грудня 2019 року, ОСОБА_5 , як дарувальник, подарувала, а обдарована, ОСОБА_1 , прийняла у дарунок

належне дарувальнику на праві приватної власності 37/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями номер АДРЕСА_1 , що підтверджується відповідним Витягом про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №193463811 від 17.12.2019 року.

Згідно із висновком експерта №19/21 від 02 червня 2021 року, виконаного експертом Н. Танасієнко, домоволодіння загальною площею житлового будинку 214,7 кв.м., житловою площею 129,7 кв.м., розташованого по АДРЕСА_1 та схема його розташування, відповідають будівельним нормам. Приміщення фактично виділені та відокремлені в натурі в частках ОСОБА_1 37/100 часток (загальною площею 67,9 кв.м., житловою площею 44,0 кв.м.), а саме: коридор 2-1 площею 5,0 кв.м., ванна 2-2 площею 4,1 кв.м., коридор 2-3 площею 4,4 кв.м., житлова кімната 2-4 площею 14,0 кв.м., житлова кімната 2-5 площею 16,9 кв.м., житлова кімната 2-6 площею 13,1 кв.м., кухня 2-7 площею 10,4 кв.м., глиняна обкладена цеглою літня кухня літ «Б»; цегляний сарай літ «б»; цегляний сарай літ «В»; цегляний сарай літ «в»; цегляний погріб літ «З»; цегляний гараж літ «М».

Так, 37/100 часток домоволодіння належать ОСОБА_1 згідно договору дарування частини житлового будинку ОСОБА_6 , що розташований по АДРЕСА_1 , посвідченого 17.12.2019 року приватним нотаріусом Оксанюк В.В. за р-н 11095, можуть бути виділені в натурі як окремий об`єкт нерухомості.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №215 від 15.09.2020, домоволодіння номер АДРЕСА_1 на праві приватної власності належить: ОСОБА_1 37/100 частки.

Відповідно до положень статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із зазначенням частки кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Право співвласника на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, передбачено статтею 364 ЦК України.

Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації (частини перша-третя статті 364 ЦК України).

При виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має виділятися окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України.

Системний аналіз статей 181, 183, 364 ЦК України дає підстави для висновку, що виділ часток з нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено відокремлений об`єкт нерухомого майна, який за розміром відповідатиме розміру частки співвласника у праві власності.

У разі, якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то, з урахуванням конкретних обставин, такий виділ можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженою наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України № 55 від 18 червня 2007 року.

Згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) в окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюється відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.

Як роз`яснено у п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 04 жовтня 1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить право мати на увазі, що виходячи зі змісту ст. 115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Судом, у відповідності до висновку експерта №19/21 від 02 червня 2021 року, який жодною із сторін не спростований, підтверджується можливість виділу частини домоволодіння по АДРЕСА_1 в окреме домоволодіння, виділивши ОСОБА_1 в натурі, як окремий об`єкт нерухомого майна 37/100 частин зазначеного домоволодіння. Що складається з приміщень: коридор 2-1 площею 5,0 кв.м., ванна 2-2 площею 4,1 кв.м., коридор 2-3 площею 4,4 кв.м., житлова кімната 2-4 площею 14,0 кв.м., житлова кімната 2-5 площею 16,9 кв.м., житлова кімната 2-6 площею 13,1 кв.м., кухня 2-7 площею 10,4 кв.м., глиняна обкладена цеглою літня кухня літ «Б»; цегляний сарай літ «б»; цегляний сарай літ «В»; цегляний сарай літ «в»; цегляний погріб літ «З»; цегляний гараж літ «М».

Отже, за наявності технічної можливості виділу позивачу конкретних приміщень у житловому будинку та врахувавши, що співвласники своїм правом не скористалися та позиції щодо такого виділу не висловили, суд вважає, що наявні правові підстави для задоволення позовних вимог і здійснення виділу у натурі та припинивши право спільної часткової власності на указане домоволодіння.

Приписами частини 3 статті 364 ЦК України передбачено, що у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової

власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

У зв`язку з викладеним, оскільки суд дійшов висновку про виділ позивачці її частки майна, що є правовою підставою для припинення права спільної часткової власності на це майно, враховуючи, що у цьому випадку позивачка набуває право власності на виділене майно, керуючись приписами ст. 13 Закону України «Про держану реєстрацію речових прав не нерухоме майно та їх обтяжень», п. 54 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127, з метою недопущення порушення положень ст. 317 ЦК України, суд вважає, що вимоги про визнання за позивачем права власності на окрему житлову будівлю також підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 23, 81, 200, 247, 258-268, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі домоволодіння - задовольнити.

Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 на житловий будинок, що розташований по АДРЕСА_1 , виділивши ОСОБА_1 (РНКОПП НОМЕР_1 ) в натурі з майна, що є у спільній частковій власності житлового будинку по АДРЕСА_1 : коридор 2-1 площею 5,0 кв.м., ванна 2-2 площею 4,1 кв.м., коридор 2-3 площею 4,4 кв.м., житлова кімната 2-4 площею 14,0 кв.м., житлова кімната 2-5 площею 16,9 кв.м., житлова кімната 2-6 площею 13,1 кв.м., кухня 2-7 площею 10,4 кв.м., глиняна обкладена цеглою літня кухня літ «Б»; цегляний сарай літ «б»; цегляний сарай літ «В»; цегляний сарай літ «в»; цегляний погріб літ «З»; цегляний гараж літ «М», загальною площею 67,9 кв.м., житловою площею 44,0 кв.м, що складає 37/100 частки.

Складання повного рішення відкладено на десять днів з дня закінчення розгляду справи, у зв`язку з чим строк апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду через Деражнянський районний суд Хмельницької області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляд.

Повне найменування сторін та інших учасників справи, які при проголошенні рішення суду суддя не оголошує:

позивач ОСОБА_1 ,

адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ,

реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ;

відповідач ОСОБА_2 ,

місцезнаходження: АДРЕСА_2 .

Суддя: О. С. Дворнін