Справа № 610/3057/20
Провадження № 2/610/121/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

22.02.2021 Балаклійський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Тімонової В.М.,

за участю секретаря судового засідання Бартєнєвої Ю.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Балаклія Харківської області цивільну справу № 610/3057/20 (пр. № 2/610/121/2021) за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

26 листопада 2020 року до Балаклійського районного суду Харківської області надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором № 2019/І_С/272-001346 від 11 грудня 2019 року, яка станом на 24 вересня 2020 року становить 39309,67 гривень. Обґрунтовуючи свої вимоги позивач зазначив, що 11.12.2019 між АБ «УКРГАЗБАНК» і ОСОБА_1 було укладено договір № 2019/І_С/272-001346 про приєднання до правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за якими здійснюються з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками, відповідно до якого позичальнику на картковий рахунок встановлено ліміт дозволеного овердрафту з максимальною сумою 300000,00 гривень зі строком дії 12 місяців з 11.12.2019 до 10.12.2020, з базовою відсотковою ставкою за користуванням овердрафтом 36% річних або 48% річних в разі наявності простроченої заборгованості за кредитним договором. Банк на підставі та відповідно до умов кредитного договору видав відповідачу платіжну картку, яку вона отримала, та взяла на себе зобов`язання використовувати картковий рахунок та платіжну картку відповідно до умов цього договору, правил платіжної системи та чинного законодавства України. Однак ОСОБА_1 взяті на себе зобов`язання за договором належним чином не виконувала, внаслідок чого станом на 24.09.2020 виникла заборгованість у сумі 39309,67 гривень, з яких: поточна заборгованість по кредиту - 31700,00 гривень; прострочена заборгованість по кредиту 1050,69 гривень; поточна заборгованість по процентах 1714,92 гривень; прострочена заборгованість по процентах 4844,06 гривень. Посилаючись на викладене, позивач просив суд стягнути з ОСОБА_1 вказану суму заборгованості.

У судове засідання представник позивача не з`явилась, до суду надійшла заява, згідно якої представник позивача позовні вимоги підтримала, просила розглядати справу без її участі, не заперечувала проти ухвалення судом заочного рішення.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час і місце його проведення повідомлялася шляхом направлення судової повістки про виклик за її зареєстрованим місцем проживання, причини неявки суду не повідомила, відзив не подала.

За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою представника позивача, вважає за можливе розглянути справу за відсутності належно повідомленого про судове засідання відповідача з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

При цьому, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив, що 11.12.2019 між АБ «УКРГАЗБАНК» і ОСОБА_1 було укладено заяву-договір № 2019/І_С/272-001346 про приєднання до правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за якими здійснюються з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками, згідно з яким позичальнику на умовах тарифного плану «Домовичок» на субрахунок встановлено максимальну суму ліміту дозволеного овердрафту 300000,00 гривень зі строком дії 12 місяців з 11.12.2019 до 10.12.2020 з базовою відсотковою ставкою за користуванням овердрафтом 36% річних або 48% річних в разі наявності простроченої заборгованості за кредитним договором.

Своїм підписом ОСОБА_1 підтвердила, що вона погодилася з умовами Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками, які опубліковані на офіційному сайті АБ «УКРГАЗБАНК», ознайомилася з Паспортом споживчого кредиту (а.с. 4-32).

При укладенні договору сторони керувалися положенням ч. 1 ст. 634 ЦК України, відповідно до якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору у цілому.

Позивач відкрив відповідачу особовий субрахунок та видав платіжну картку, встановивши максимальний ліміт дозволеного овердрафту, чим виконав свої зобов`язання, що підтверджується договором, додатками до нього та розпискою про отримання платіжної картки відповідачем 21.12.2019 (а.с. 4-32).

Згідно п. 2.6 Правил сторони домовилися, що на підставі оформленої належним чином заяви-договору, якою клієнт замовив кредит, банк надає клієнту кредит шляхом встановлення за субрахунком клієнта ліміту дозволеного овердрафту для проведення операцій з використанням картки, а клієнт зобов`язується повернути банку кредитні кошти та проценти за користування дозволеним овердрафтом у порядку та на умовах, визначених цими Правилами, програмою кредитування та заявою-договором.

Згідно п. 3.1 Правил договір вважається укладеним якщо клієнт належним чином заповнив та підписав заяву-договір, а банк прийняв таку заяву-договір без зауважень та відкрив рахунок і субрахунок.

Відповідно до умов Кредитного договору клієнт обрав та погодився з умовами обраної програми кредитування «Універсальна картка «Домовичок».

Згідно п.п. 5.2.10 Правил Позичальник зобов`язався погашати заборгованість за дозволеним овердрафтом, у тому числі у сумі мінімальних платежів, та за нарахованими процентами за користування дозволеним овердрафтом в розмірах та у строки, що визначені кредитним договором, у тому числі, розділами 6 та 7 Правил.

Відповідно до п.п. 5.2.11 Правил позичальник зобов`язався не пізніше останнього дня строку дії дозволеного овердрафту погасити усю існуючу станом на цей день заборгованість за дозволеним овердрафтом та за нарахованими процентам за користування дозволеним овердрафтом.

Відповідно до п. 6.13 Правил клієнт зобов`язаний погашати заборгованість за нарахованими процентами за користування дозволеним овердрафтом щомісяця до дати, встановленої обраною програмою кредитування, в день закінчення строку дії дозволеного овердрафту, а також в день дострокового припинення дії дозволеного овердрафту у випадках, визначених цими Правилами.

Банк на суму строкової заборгованості за Дозволеним овердрафтом нараховує проценти за базовою процентною ставкою, розмір якої є фіксованим протягом строку дії Дозволеного овердрафту, але може бути змінений при пролонгації строку дії Дозволеного овердрафту у порядку, визначеному цими Правилами. На суму простроченої заборгованості за Дозволеним овердрафтом Банк нараховує проценти за підвищеною процентною ставкою, розмір якої визначається Програмою кредитування (пункти 7.2.2, 7.2.3 Правил).

Внаслідок порушення договірних зобов`язань у відповідача виникла заборгованість за кредитним договором, яка станом на 24.09.2020 становить 39309,67 гривень, з яких: поточна заборгованість по кредиту- 31700,00 гривень; прострочена заборгованість за кредитом 1050,69 гривень; поточна заборгованість по процентах 1714,92 гривень; прострочена заборгованість по процентах 4844,06 гривень, що підтверджується розрахунком заборгованості (а.с. 36).

Згідно ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

За змістом частини 2 статті 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.

Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

У судовому засіданні було встановлено, що між сторонами виникли кредитні правовідносини на підставі заяви-договору № 2019/І_С/272-001346 від 11.12.2019. Спір стосується стягнення заборгованості за договором, а саме поточної та простроченої заборгованості по кредиту та процентах.

Зазначеним договором були визначені його предмет, розмір кредиту, строки та умови повернення кредиту, розміри плати за користування кредитними коштами, штрафні санкції та інші умови правовідношення.

Відповідачем ОСОБА_1 були порушені зобов`язання стосовно своєчасного повернення сум отриманого кредиту, сплати нарахованих за користування кредитними коштами процентів, внаслідок чого, станом на 24.09.2020 відповідач має заборгованість перед позивачем у загальному розмірі 39309,67 грн.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги АБ «УКРГАЗБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості підлягають задоволенню в повному обсязі.

Як убачається з матеріалів справи, позивачем за подання до суду позовної заяви сплачено 2 102,00 грн судового збору (а.с. 1).

У зв`язку із задоволенням позову суд відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України присуджує з відповідача на користь позивача вказані судові витрати зі сплати судового збору.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 509, 525, 526, 625, 626, 628, 1048, 1049, 1050, 1054, 1056-1 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» заборгованість в сумі 39309,67 грн (тридцять дев`ять тисяч триста дев`ять гривень 67 копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» витрати зі сплати судового збору в сумі 2102,00 грн (дві тисячі сто дві гривні).

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення до Харківського апеляційного суду через Балаклійський районний суд Харківської області шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач: Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК», місцезнаходження: 61145, м. Харків, вул. Космічна, буд. 20, .

Відповідач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Повний текст рішення складено 26 лютого 2021 року.

Суддя В.М. Тімонова