Справа № 495/7764/20
рішення

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

22 лютого 2021 року м. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі

головуючого судді - Заверюха В.О., при секретарі - Червинській І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог

Позивач ОСОБА_1 є матірю ОСОБА_4 що підтверджується довідкою про народження № НОМЕР_1 видана відділом ЗАГС по м.Благовещенськ та Благовещенському району управління запису актів громадянського стану Амурської області. ІНФОРМАЦІЯ_1 син позивача ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 16.12.2020 року, актовий запис №1274. Крім позивача, спадкоємцем є її чоловік (відповідач по справі) ОСОБА_2 21.07.2020 року позивач звернулась до Білгород-Дністровської міської державної нотаріальної контори з метою оформлення спадщини після померлого сина, але у прийнятті спадщини за законом після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 сина ОСОБА_4 позивачу було відмовлено, оскільки позивачем пропущено, визначений чинним законодавством України строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду за захистом прав, що підтверджується листлм від 21.07.2020 року №1335/02-14. В позові позивач зазначає, що з метою уникнення для неї та її родини загрози захворіти гострою респіраторною хворобою COVID-2019, позивач була змушена дотримуватись карантинних обмежень. Зокрема позивач обмежила відвідування місць масового скупчення народу, яким є в тому числі нотаріальна контора. Внаслідок запровадження карантину позивач втратила роботу, що привело до скрутного матеріального становища. Крім того, свідоцтво про народження померлого сина було втрачено, а тому факт підтвердження споріднення позивач не змогла довести. На підставі вказаного позивач змушена була звернутись до відділу ЗАГС по м.Благовещенськ та Благовещенському району управління запису актів громадянського стану Амурської області, оскільки її син народився у Російській федерації, довідка про народження сина видана тільки ІНФОРМАЦІЯ_2 . Строк подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після померлого сина позивач пропустила з поважних причин.

Короткий зміст пояснень третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 . Строк встановлений у статті 1270 ЦК України з моменту відкриття спадщини сплинув 30 квітня 2020 року. Позивач мала можливість звернутися до нотаріуса з приводу подачі заяви про прийняття спадщини після смерті сина з 30.10.2019 року по 16.03.2020 рік. На прийом до нотаріуса можна було записатися заздалегідь за допомогою телефону. Отже, підстави на неможливість подати заяву про вступ у спадщину у зв`язку із дією карантинних обмежень, на яку посилається позивач, є безпідставними, не поважними. Позивач у своїй заяві посилається на те, що вона не змогла у встановлений шестимісячний строк звернутися із заявою про прийняття спадщини у зв`язку зі втратою свідоцтва про народження ОСОБА_4 .. Як вбачається з листа від 21.07.2020 року за № 1335/02-14, державний нотаріус Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори Одеської області Саданов О.В. рекомендував позивачу звернутися до суду у зв`язку з пропуском строку визначений у ст. 1270 ЦК України. У вище вказаному листі не йдеться про те, що нотаріус відмовив позивачу у прийнятті заяви про вступ у спадщину у зв`язку із неможливістю встановити родинні відносини між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 . Нотаріус не рекомендував позивачу та відповідачу звернутися до суду з метою встановлення родинних відносин із померлим. 21.07.2020 року державний нотаріус Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори Одеської області Саданов О.В. надав позивачу лист за №1335/02-14, 13.11.2020 року була видана довідка про народження ОСОБА_4 .. Позивач у своїй заяві посилається на те, що вона не змогла у встановлений шестимісячний строк звернутися із заявою про прийняття спадщини у зв`язку зі втратою роботи, скрутне матеріальне становище. Заява про прийняття спадщини разом із відкриттям спадкової справи у державного нотаріуса Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори Одеської області Саданов О.В. коштує 700 грн. Як вбачається з позову позивач в проміжки часу з 30.10.2019 року по 16.03.2020 рік працювала, мала роботу, дохід. За подання заяви до суду позивач сплатила судовий збір у розмірі 860,80 грн., що перевищує вартість нотаріальних дій. Отже, підстави на неможливість подати заяву про вступ у спадщину у зв`язку із втратою роботи, важким матеріальним становищем, на яку посилається позивач, є безпідставними, не поважними. Як вбачається зі свідоцтва про поховання за реєстраційним номером №3292 від 30.10.2019 року, воно було видано ОСОБА_1 . Отже, позивач свідомо не вчиняла дії з прийняття спадщини протягом 6 місяців з моменту її відкриття. Як вбачається зі ст. 1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Належним відповідачем у справах про надання додаткового строку на прийняття спадщини є в першу чергу спадкоємці, які прийняли спадщину. ОСОБА_2 не є належним відповідачем по справі за позовом ОСОБА_1 у зв`язку із наявністю спадкоємця першої черги, який звернувся до нотаріуса із заявою про відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 , за його заявою було відкрито спадкову справу. ОСОБА_2 є спадкоємцем першої черги, який теж пропустив строк на прийняття спадщини, що підтверджується листом від 21.07.2020 за № 1335/02-14. Враховуючи вище викладене, причини пропуску шестимісячного строку на звернення до нотаріуса із заявою на вступ у спадщину викладені ОСОБА_1 у позові не повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами, які вплинули на звернення щодо вчинення нотаріальних дій.

Рух справи у суді

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 23.12.2020 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 23.12.2020 року з Білгород-Дністровської міської державної нотаріальної контори Одеської області витребувана належним чином завірена копія спадкової справи, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

14.01.2021 року на адресу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшла належним чином завірена копія спадкової справи №170/2020 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 . З якої вбачається, що із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 звернувся його син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який є спадкоємцем першої черги.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 19.01.2021 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 залучений до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 21.01.2021 року підготовче провадження по справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не зявилась, повідомлялась, але надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позов підтримує.

Відповідач в судове засідання не зявився, повідомлявся, але надав заяву про розгляд справи у його відсутність, не заперечував проти задоволення позову.

Представник третьої особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору не зявився, але надала заяву про розгляд справи у відсутність третьої особи та представника та просила відмовити в задоволені позові з підстав, які викладені у письмових поясненнях.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.

Фактичні обставини встановлені судом, позиція суду та нормативно-правове обґрунтування

Позивач ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується довідкою про народження № НОМЕР_1 видана відділом ЗАГС по м.Благовещенськ та Благовещенському району управління запису актів громадянського стану Амурської області.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 16.12.2020 року, актовий запис №1274.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, з метою оформлення спадщини після померлого сина позивач ОСОБА_1 звернулась до Білгород-Дністровської міської державної нотаріальної контори Одеської області

З листа державного нотаріуса Білгород-Дністровської міської державної нотаріальної контори Одеської області від 21.07.2020 року за 1335/02-14 вбачається, що позивачем ОСОБА_1 було пропущено, визначений чинним законодавством України строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду за захистом прав.

Звертаючись до суду з позовом, позивач ОСОБА_1 зазначала про те, що строк для звернення із заявою про прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, оскільки з метою уникнення загрози захворіти гострою респіраторною хворобою COVID-2019, позивач була змушена дотримуватись карантинних обмежень. Зокрема позивач обмежила відвідування місць масового скупчення народу, яким є в тому числі Білгород-Дністровська міська державна нотаріальна контора Одеської області. Крім того, внаслідок запровадження карантину позивач втратила роботу, що привело до скрутного матеріального становища. Позивач також зазначила, що свідоцтво про народження померлого сина було втрачено, а тому факт підтвердження споріднення позивач не змогла довести. На підставі вказаного позивач змушена була звернутись до відділу ЗАГС по м.Благовещенськ та Благовещенському району управління запису актів громадянського стану Амурської області, оскільки її син народився у Російській федерації про надання довідки про народження сина, довідка про народження сина видана тільки ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися в наслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220, 1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Згідно ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст.ст.1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщинивстановлюється строку шістьмісяців,який починаєтьсяз часувідкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст.1272 ЦК України).

Виходячи з викладеного вище можливо зробити висновок, що прийняття спадщини за законом є правом спадкоємця і залежить виключно від його власного волі. Для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пунктами 3.3., 3.4., 3.5. Наказу Міністерства юстиції України від 22.02.2012№ 296/5 Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України передбачено, що заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Позивач як спадкоємець за законом у встановлений законом шестимісячний строк не зверталась до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна, не направила її поштою, а у грудні 2020 року звернулась до суду з позовом пославшись на те, що вона у зв`язку з загрозою поширення коронавірусної інфекції COVID-2019, дотримувалась карантинних обмежень, також внаслідок запровадження карантину позивач втратила роботу, що привело до скрутного матеріального становища, крім того, не змогла у встановлений шестимісячний строк звернутися із заявою про прийняття спадщини у зв`язку зі втратою свідоцтва про народження сина ОСОБА_4 ..

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року за № 211 нотаріусам під час дії карантинних обмежень не заборонялось вчиняти нотаріальні дії. Нотаріуси не є суб`єктами підприємницької діяльності, вони проводять незалежну професійну діяльність, яка не пов`язана із діяльністю закладів харчування, торговельно-розважальними центрами, іншими закладами розважальної діяльності і т.п.

Нотаріальні дії вчинялись із дотриманням рекомендацій Міністерства охорони здоров`я та здійснення усіх можливих профілактичних заходів з боку органів нотаріату.

Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Листом ВССУ від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду справ про спадкування» визначений певний перелік причин пропуску строку, які можуть бути визнані судом поважними, а саме: «…тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних силах України тощо…».

Між тим, вказаним листом визначений також і перелік причин пропуску строку, які не можуть бути визнані судом поважними, а саме: «…юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнанні про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови..).

Аналогічні правові позиції викладено у постановах Верховного Суду України від 26.09.2012 №6-85цс12 та від 14.09.2016 №6-1215цс16, у постановах Верховного Суду України від 26.09.2012 року (справа № 6-85цс12) та 4 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та у постанові Верховного Суду від 5.12.2018 року справа №756/2764/15-ц.

Висновки за результатами розгляду справи

Дослідивши наявні у справі докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до переконання про те, що запровадження карантину, скрутне матеріальне становище та відсутність довідки про народження сина не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки позивачем не доведені поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини, які давали б підстави для надання додаткового строку для прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк, суд в задоволенні позову відмовляє в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст..ст.1216-1218, 12220, 1221, 1223, 1261, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст.ст.4,10,12,141,258,259,263,264,265,268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи,якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Заверюха В.О.