Справа № 185/5554/21
Провадження № 2/185/2831/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2021 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянув у відкритому заочному судовому засіданні у м. Павлограді Дніпропетровської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, суд

В С Т А Н О В И В :

У липні 2021 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, в якій просять суд визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявленого позову позивачі посилалися на те, що вони є власниками квартири АДРЕСА_1 . У квартирі також зареєстрований ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який з 2019 року у квартирі не проживає, комунальні послуги не сплачує, власні речі у квартирі відсутні. Таким чином, відповідач без поважних причин житлом не користується, витрат по утриманню квартири не несе, що змушує їх звернутися до суду за захистом своїх прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 серпня 2021 року відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судове засідання представник позивачів не з`явився, надав суду заяву, відповідно до якої просив розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити на підставах, зазначених у позові, не заперечуює проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про день та час слухання справи, причини неявки суду не повідомив. Відомостей про неможливість з`явитися в судове засідання відповідач суду не надав.

Суд, на підставі ст. 281 ЦПК України, ухвалив розглядати справу заочно.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, прийшов до наступного.

До основних засад (принципів) цивільного судочинства відноситься верховенство права і змагальність сторін (ст.2 ЦПК України). Принцип змагальності сторін визначає обов`язок суду, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснювати у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Судом встановлено, що згідно договору купівлі-продажу квартири від 19 квітня 2006 року, посвідченого приватним нотаріусом Павлоградського міського нотаріального округу Нижник А.М., р. № 978, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є власниками (по Ѕ частині) квартири АДРЕСА_1 .

У квартирі АДРЕСА_1 зареєстрований ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно акту, складеного ОСББ «Достоєвського, 2/1» від 12.05.2021 року, вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , однак фактично не проживає більше року.

Згідно ст. 150 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Відповідно до ст. 156 ЖК України члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

Згідно ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

За умовами ч.1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно ч. 1 ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом десяти днів після прибуття до нового місця проживання зареєструвати місце проживання.

Згідно ч. 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.

Згідно ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, що проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у належній позивачам квартирі не проживає, особистих речей у ній немає, комунальні послуги та витрати по утриманню квартири (поточний ремонт) відповідач не несе, так само як і інших витрат, а також не приймає участі у спільному побуті, доказів які б спростували дані обставини сторонами надано не було.

Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги позивача доведені матеріалами справи, обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі, а саме, суд вважає за необхідне визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 274, 279, 280-284, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити у повному обсязі.

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути зі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , понесені судові витрати по справі, а саме суму сплаченого судового збору у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн. 00 коп.

Стягнути зі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , понесені судові витрати по справі, а саме суму сплаченого судового збору у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя В.М. Бондаренко