№ 404/5573/12
№ 2/207/223/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2021 року м. Кам`янське .

Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі головуючого судді Скиби С.А. , при секретареві Куцевол Л.В. , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кам`янське справу № 404/5573/12 за позовом Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки , виселення ,

В С Т А Н О В И В

У вересні 2012 року АТ «Райффайзен Банк Аваль» звернувся до суду з позовною заявою , у якій просив в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором від 16 березня 2007 року у сумі 205647 гривень 58 копійок звернути стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 , виселити ОСОБА_1 з квартири АДРЕСА_1 зі зняттям її з реєстраційного обліку , оскільки 16 березня 2007 року між ОСОБА_1 та ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» було укладено кредитний договір № 014/70039/3138/74 , згідно якого відповідачка отримала споживчий кредит у розмірі 18483 доларів США строком до 16 березня 2024 року зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 13,25 % річних . У забезпечення зобов`язань за кредитом з відповідачем укладено договір іпотеки № 014/70039/3138/74/1 від 16 березня 2007 року , згідно якого ОСОБА_1 надала в іпотеку нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 . Відповідачка свої зобов`язання за кредитним договором не виконала , у зв`язку з чим станом на 11 липня 2012 року має заборгованість , яка складає 205647 гривень 58 копійок .

Представник позивача у судове засідання не явився , письмово просив розглядати справу без їх участі , заявлений позов підтримав повністю .

Відповідачка ОСОБА_1 та її представник у судові засідання неодноразово не явилися , належним чином повідомлені про розгляд справи , тому суд вважає можливим розглянути справу за їх відсутності .

Суд , вивчивши матеріали справи , вважає , що у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити з наступних підстав .

У судовому засіданні встановлено , що 16 березня 2007 року між ОСОБА_1 та ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» було укладено кредитний договір № 014/70039/3138/74 , згідно якого відповідачка отримала споживчий кредит у розмірі 18483 доларів США строком до 16 березня 2024 року зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 13,25 % річних ( а.с. 7 - 9 ) .

У забезпечення зобов`язань за кредитом між відповідачкою ОСОБА_1 та ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» було укладено договір іпотеки № 014/70039/3138/74/1 від 16 березня 2007 року ( а.с. 19 - 21 ) , згідно якого ОСОБА_1 надала в іпотеку нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 16 березня 2007 року , посвідченого приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дербіною Р.Є. ( а.с. 14 ) . Квартира складається з двох кімнат , житловою площею 30,2 метрів квадратних , загальною площею 42,8 метрів квадратних ( а.с. 16 - 17 ) .

19 травня 2009 року між відповідачкою ОСОБА_1 та ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» з метою зменшення фінансового навантаження на Позичальника , була укладена Додаткова угода № 014/70039/313/74/2 до кредитного договору № 014/70039/3138/74/1 від 16 березня 2007 року , згідно якої врегульовано заборгованість відповідачки за кредитним договором , станом на 19 травня 2009 року фактична заборгованість ОСОБА_1 по сплаті суми кредиту становить 16528 доларів США 50 центів ( заборгованість за сумою кредиту ) , заборгованість строк сплати якої настав складає 1039 доларів США 25 центів ( заборгованість за процентами ) . На підставі якої фактична заборгованість за сумою кредиту збільшується на суму заборгованості по процентам , у зв`язку з чим відбувається зміна строку повернення погашення заборгованості ( а.с. 22 ) .

Згідно ч. 2 ст. 1050 ЦК України 2003 року якщо договором встановлено обов`язок позичальника повернути позику (кредит) частинами (з розстроченням) , то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась , та сплати процентів , належних йому відповідно до умов договору.

Згідно ст. 526 ЦК України 2003 року зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу .

Відповідачка ОСОБА_1 зобов`язалася повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом в сумі , строки та на умовах , що передбачені кредитним договором у повному обсязі не виконала , у зв`язку з чим виникла заборгованість за кредитним договором , яка станом на 11 липня 2012 року становить 25728,46 доларів США , з яких : заборгованість по кредиту 18559,98 доларів США , заборгованість по пені по тілу 783,82 долари США , заборгованість по пені по відсотках 3314,42 доларів США , заборгованість по прострочених відсотках 3070,24 доларів США , що за курсом НБУ на 11 липня 2012 року складає 205647 гривень 58 копійок , що підтверджується розрахунком заборгованості ( а.с. 30 - 31 ) .

Згідно ст. 629 ЦК України 2003 року договір є обов`язковим для виконання сторонами .

Згідно ст. 611 ЦК України 2003 року у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки , встановлені договором або законом , зокрема : припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання , якщо це встановлено договором або законом , або розірвання договору ; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки тощо .

Згідно ч. 1 ст. 625 ЦК України 2003 року боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання .

Згідно ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця , згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку , встановленому Законом України «Про іпотеку» .

Згідно ч. 1 , ч. 4 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки , якщо інше не передбачено законом . Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду , виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя .

Згідно ч. 1 , ч. 2 ст. 35 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику , якщо він є відмінним від іпотекодавця , письмову вимогу про усунення порушення . В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань , вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення з житлового приміщення у разі невиконання цієї вимоги . Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення , іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення з житлового приміщення шляхом позасудового врегулювання на підставі договору . Положення частини першої цієї статті не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку .

ОСОБА_1 зареєстрована за адресою : АДРЕСА_2 , що підтверджується копією паспорту ( а.с. 35 ) .

Згідно п. 3.1.4 договору іпотеки № 014/70039/3138/74/1 від 16 березня 2007 року , укладеного між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» та відповідачкою ОСОБА_1 передбачено , що у випадку невиконання іпотекодавцем зобов`язань за кредитним договором , у тому числі , якщо кінцевий термін повернення кредиту ще не настав , звернути стягнення на предмет іпотеки . Згідно п. 5.1 іпотечного договору , що у разі порушення основного зобов`язання , умов кредитного договору або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю письмову вимогу про усунення порушення . В цьому документі зазначається зміст порушених зобов`язань , вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менше ніж тридцяти денний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги .

Як вбачається з матеріалів справи , відповідачці ОСОБА_1 26 жовтня 2011 року та 18 квітня 2012 року були надіслані вимоги про дострокове виконання грошових зобов`язань за кредитним договором № 014/70039/3138/74 від 16 березня 2007 року ( а.с. 32 , 34 ) , однак матеріали справи не містять доказів на підтвердження того факту , що відповідачка отримала вказану вимогу банку .

Договором іпотеки № 014/70039/3138/74/1 від 16 березня 2007 року , укладеного між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» та відповідачкою ОСОБА_1 передбачено , що :

5.3. Іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання зобов`язання за Кредитним договором , забезпеченого цією іпотекою , а якщо його вимога не буде задоволена , - звернути стягнення на предмет іпотеки :

- у разі надання іпотекодавцем недостовірної інформації іпотекодержателю згідно пункту 2.1. цього Договору , в тому числі при не попередженні іпотекодержателя про всі відомі іпотекодавцю права та вимоги інших осіб на предмет іпотеки ( в т.ч. ті , що не зареєстровані у встановленому законом порядку ) ;

- у разі порушення іпотекодавцем обов`язків , встановлених цим Договором або кредитним договором .

5.4. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється :

- за рішенням суду ;

- у безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса ;

- шляхом продажу іпотекодержателем предмета іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку , встановленому ст. 38 Закону України «Про іпотеку» .

- згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя .

При цьому витрати іпотекодержателя , пов`язані з пред`явленням вимоги за основним зобов`язанням зверненням стягнення на предмет іпотеки , також забезпечуються цією іпотекою , тобто ці витрати бере на себе іпотекодавець та вони підлягають відшкодуванню іпотекодержателю в повному обсязі .

5.5. Задоволення вимог іпотекодержателя :

У випадку невиконання іпотекодавцем письмової вимоги іпотекодержателя про усунення порушення зобов`язання за цим або кредитним договором у встановлений іпотекодержателем строк , такі вимоги іпотекодержателя задовольняються за рахунок предмета іпотеки .

5.5.1. У відповідності до статті 36 Закону України «Про іпотеку» цей договір є договором про задоволення вимог іпотекодержателя , на підставі якого іпотекодержатель на власний розсуд може :

- згідно статті 37 Закону України «Про іпотеку» набути право власності на предмет іпотеки в рахунок виконання зобов`язань іпотекодавця за Кредитним договором .

В цьому випадку цей Договір (застереження п.5.5.1.) є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно , що є предмет іпотеки .

- згідно статті 38 Закону України «Про іпотеку» продати предмет іпотеки будь-якій особі-покупцеві , при цьому ціна продажу предмета іпотеки може бути встановлена за вибором іпотекодержателя , або в розмірі заставної вартості предмета іпотеки , визначеної в п. 1.3. цього договору або на підставі оцінки майна , що підготовлена незалежним суб`єктом оціночної діяльності .

Договір купівлі-продажу , укладений у відповідності до цього пункту є правовою підставою для реєстрації права власності покупця на нерухоме майно , що було предметом іпотеки ;

5.5.2. Іпотекодержатель має право організувати продаж предмета іпотеки шляхом укладання договору купівлі-продажу між іпотекодавцем та покупцем , який укладається за письмовою згодою з іпотекодержателем в порядку , визначеному статтею 6 Закону України «Про іпотечне кредитування , операції з консолідованим іпотечним боргом та іпотечні сертифікати» . При цьому кошти за придбану нерухомість покупець сплачує на банківські рахунки іпотекодержателя .

5.5.3. Реалізація предмета іпотеки , на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса може проводитись , якщо інше не передбачено рішенням суду , шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження . Початкова ціна продажу предмета іпотеки прилюдних торгів встановлюється за рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем якщо така згода не досягнута - спеціалізованою організацією , що проводить прилюдні торги на підставі оцінки предмета іпотеки . При цьому початкова ціна не може бути нижчою за 90 відсотків вартості предмета іпотеки , визначеної шляхом його оцінки .

У випадку оголошення повторних публічних торгів такими , що не відбулись , іпотекодержатель має право прийняти предмет іпотеки у власність без згоди іпотекодавця .

5.6. Право вибору способу задоволення вимог іпотекодержателя , встановлених пунктом 5 цього договору , належить іпотекодержателю .

Згідно ст. 36 Закону України «Про іпотеку» сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору . Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя , що міститься в іпотечному договорі , або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя , що підлягає нотаріальному посвідченню , який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки .

Таким чином , суд приходить до висновку , що звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження , передбаченого Законом України «Про виконавче провадження» , можливе лише за умови , що сторони договору іпотеки не передбачили цей спосіб задоволення вимог іпотекодержателя у договорі про задоволення вимог іпотекодержателя або в іпотечному застереженні , яке прирівнюється до такого договору за юридичними наслідками .

Якщо ж такий спосіб задоволення вимог іпотекодержателя було передбачено , позовна вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження , передбаченого Законом України «Про виконавче провадження» , є неналежним способом захисту , що відповідає правовій позиції , викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року , справа № 310/11024/15-ц , провадження № 14-112 цс 19 .

Договір іпотеки № 014/70039/3138/74/1 від 16 березня 2007 року передбачає права іпотекодержателя продати предмет іпотеки в порядку , визначеному ст. 38 Закону України «Про іпотеку» , а реалізація предмета іпотеки проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження .

З огляду на викладене , відсутні підстави для задоволення даного позову , відповідно відсутні підстави для задоволення вимог позивача щодо виселення відповідачки .

Таким чином , у задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» необхідно відмовити у повному обсязі .

При розподілі судових витрат суд враховує , що у задоволенні позову відмовлено , тому судові витрати не підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача .

Керуючись ст. 526 , 530 , 611 , 625 , 629 , 1050 , 1054 ЦК України 2003 року , ст. 1 , 33 , 35 , 36 , 38 , 39 Закону України «Про іпотеку» , ст. 10 , 19 , 81 ЦПК України , суд

В И Р І Ш И В

У задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» , місце знаходження : м. Київ , вулиця Лєскова , 9 , ідентифікаційний код юридичної особи : 14305909 , до ОСОБА_1 , місце мешкання : АДРЕСА_2 , номер облікової картки платника податків : НОМЕР_1 , про звернення стягнення на предмет іпотеки , виселення , відмовити .

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

Суддя С.А. Скиба