26.02.2021 Справа № 756/3003/21
Справа пр. № 2/756/3501/21
ун. № 756/3003/21
У Х В А Л А

26 лютого 2021 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Андрейчук Т.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бродський Валерій Володимирович, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, поновлення строку для подачі заяви та позову про прийняття спадщини за законом, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бродський В.В., про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, поновлення строку для подачі заяви та позову про прийняття спадщини за законом, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України.

За приписами п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 зокрема заявляє вимогу про визнання за нею права власності на квартиру АДРЕСА_1 та на інше спадкове майно в порядку спадкування за законом, тобто вимогу майнового характеру, однак всупереч положенням п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначає ціну позову.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Підпунктом а) п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Таким чином, позивачеві слід вказати ціну позову, виходячи з дійсної вартості майна, право власності на яке вона просить суд визнати за нею, з посиланням на докази на підтвердження зазначених обставин (висновок про вартість нерухомого майна станом на 2021 рік тощо).

Крім того, згідно з вимогами ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

П. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн).

П. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11350,00 грн).

Так, позивачем заявляється дві вимоги немайнового характеру про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та про поновлення строку для подачі заяви і позову про прийняття спадщини за законом та одна вимога майнового характеру про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

ОСОБА_1 хоч і додає до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору за подання до суду позовної заяви у розмірі 908,00 грн, проте судовий збір сплачений нею не в повному обсязі, незрозуміло, чому саме у вказаному розмірі сплачений судовий збір та чим позивач керувалась при здійсненні розрахунку судового збору.

Відтак, ОСОБА_1 слід надати докази сплати судового збору на реквізити Оболонського районного суду м. Києва у розмірі, встановленому ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру (за дві вимоги немайнового характеру) та за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, а саме - 1 відсоток ціни позову.

Тобто позивачеві необхідно сплатити судовий збір окремо за дві вимоги немайнового характеру у сумі 1816,00 грн (908,00 грн + 908,00 грн = 1816,00 грн), а також судовий збір за одну вимогу майнового характеру, який має бути визначений залежно від ціни позову з урахуванням дійсної вартості майна, право власності на яке позивач просить суд визнати за нею, а також з огляду на те, що ОСОБА_1 вже сплачений судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Крім того, вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України.

За приписами п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч. ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен заначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Належність засвідчення копій передбачена Національним стандартом України Державної уніфікованої системи документації "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07 квітня 2003 року № 55, а саме, що цей стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи: постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, створювані в результаті діяльності: органів державної влади України, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їх об`єднань усіх форм власності. Цей стандарт установлює: склад реквізитів документів; вимоги до змісту і розташування реквізитів документів; вимоги до бланків та оформлювання документів; вимоги до документів, що їх виготовляють за допомогою друкувальних засобів. Згідно з п. 5.27 вказаної системи передбачено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Всупереч вищевказаним законодавчим нормам всі надані позивачем копії письмових доказів не засвідчені належним чином (відповідність кожної копії письмового доказу оригіналу має бути окремо підтверджена особистим підписом позивача із зазначенням її ініціалів та прізвища, а також дати такого засвідчення).

Зокрема копії письмових доказів, наданих для суду, хоч і засвідчені підписом представника позивача із зазначенням його ініціалів та прізвища, проте на жодному з документів немає дати такого засвідчення.

Крім того, взагалі не засвідчені копія паспорта позивача, копія довідки про присвоєння позивачеві ідентифікаційного номера, копія паспорта ОСОБА_2 та копія довідки про присвоєння ОСОБА_2 ідентифікаційного номера, копія пенсійного посвідчення ОСОБА_2 .

Також взагалі не засвідчені належним чином копії всіх письмових доказів, наданих для відповідача та третьої особи.

Відтак, позивачеві слід надати суду копії всіх письмових доказів (для суду, відповідача та третьої особи), засвідчених належним чином.

Окрім цього, відповідно до п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Ч. 2 цієї статті визначений загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів.

За приписами ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 просить суд поновити їй строк для подачі заяви та позову про прийняття спадщини за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , проте позивач жодним чином не обгрунтовує з посиланням на норми чинного законодавства можливість застосування такого способу захисту порушеного права, як поновлення строку для подачі заяви та позову про прийняття спадщини за законом.

Зокрема суддя звертає увагу позивача на те, що чинним законодавством передбачена можливість поновлення процесуальних строків, тоді як у випадку пропуску строку для прийняття спадщини суд може не поновити, а визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Більш того, ОСОБА_1 у прохальній частині позову просить суд визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 та на інше спадкове майно, проте позивачеві слід конкретизувати, яке саме інше спадкове майно вона має на увазі, зазначити посилання на докази на підтвердження дійсної вартості такого майна, а також врахувати вартість цього майна під час визначення ціни позову та сплати судового збору.

Таким чином, позивач повинна визначитись зі змістом позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На виконання зазначеної ухвали позивач повинна подати до суду позовну заяву в новій редакції відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, з урахуванням вимог про усунення недоліків, викладених в цій ухвалі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бродський Валерій Володимирович, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, поновлення строку для подачі заяви та позову про прийняття спадщини за законом, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків у термін до 10 березня 2021 року, але не пізніше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у встановлений строк не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.В. Андрейчук