УХВАЛА

23 грудня 2021 року

м. Київ

справа № 755/11382/20

провадження № 61-20594ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Калараша А. А. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В., розглянувши питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 14 грудня 2021 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекскредит», треті особи: приватний нотаріус Броварського районного нотаріального округу Київської області Колейчик Володимир Вікторович, приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Дорошкевич Віра Леонідівна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню та повернення стягнутих грошових коштів

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ТОВ «Алекскредит» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню та повернення стягнутих грошових коштів.

В ході судового розгляду справи ОСОБА_1 у березні 2021 року подав до суду заяву про зміну предмета позову, у якій окрім іншого просив, визнати договір про надання кредиту №2735122 від 24 вересня 2019 року, укладений між ТОВ «Алекскредит» та ОСОБА_1 , недійсним в цілому.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29 вересня 2021 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 14 грудня 2021 року відмовлено у прийнятті до розгляду та повернуто позивачу заяву про зміну предмету позову.

20 грудня 2021 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку надіслав на адресу Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 14 грудня 2021 року.

Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції вийшли за межі доводів апеляційної скарги та ухвали суду першої інстанції, якою відмовлено у прийнятті заяви про зміну предмета позову на підставі того, що позивач одночасно змінює підставу і предмет позову. Також скаржник зазначає, що в ухвалі суду першої інстанції не зазначалося про те, що розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного провадження.

Вивчивши касаційну скаргу, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити, виходячи з таких підстав.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Відмовляючи у прийнятті заяви про зміну предмету позову та повертаючи її особі, яка її подала, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що не допускається одночасна зміна підстав та предмету позову.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Статтею 49 Цивільного процесуального кодексу України визначено процесуальні права та обов`язки сторін.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу:

1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу;

2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі 923/1061/18, від 19 грудня 2019 року у справі № 925/185/19, від 23 січня 2020 у справі № 925/186/19, від09 липня 2020 року у справі № 922/404/19, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що в позовній заяві від 12 серпня 2020 року позивач просив визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області Колейчика В.В. від 30 березня 2020 року, зареєстрований в реєстрі за №4860, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Алекскредит» заборгованості в розмірі 25520 грн.; стягнути з ТОВ «Алекскредит» на користь ОСОБА_1 , в порядку повернення стягнутого за виконавчим написом, грошові кошти в сумі 25520 грн.; стягнути з ТОВ «Алекскредит» на користь ОСОБА_1 , реальні збитки у сумі процентів за користування кредитними коштами, в розмірі 3453,94 грн.

У заяві про зміну предмету позову від 04 березня 2021 року позивач просив окрім вищезазначеного, визнати договір про надання кредиту №2735122 від 24 вересня 2019 року, укладений між ТОВ «Алекскредит» та ОСОБА_1 недійсним в цілому.

За таких обставин суди дійшли правильного висновку про відмову у прийнятті та поверненні позивачу заяви про зміну предмета позову, оскільки позивачем фактично заявлено нову позовну вимогу з новими предметом та підставами позову. Такі дії судів попередніх інстанцій згоджуються з вищезазначеними правовими висновками Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах під час вирішення питання про прийняття до розгляду заяви про збільшення позовних вимог.

Доводи касаційної скарги вищевказаного не спростовують та зводяться до незгоди з оскаржуваними судовими рішеннями, що не є безумовною підставою для відкриття касаційного провадження у справі.

Таким чином, зі змісту касаційної скарги, оскаржуваних судових рішень та доданих до касаційної скарги матеріалів убачається, що вона є необґрунтованою, оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, а тому за таких підстав у відкритті касаційної скарги на підставі частини четвертої статті 394 ЦПК України слід відмовити.

Керуючись статтями 261, 394 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 14 грудня 2021 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекскредит», треті особи: приватний нотаріус Броварського районного нотаріального округу Київської області Колейчик Володимир Вікторович, приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Дорошкевич Віра Леонідівна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню та повернення стягнутих грошових коштів.

Копію ухвали разом з доданими до скарги матеріалами направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді А. А. Калараш

І. В Литвиненко

Є. В. Петров