Справа № 361/97/20
Провадження № 2/361/412/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2021 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Бас Я.В., Федько С.М.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Хоменко І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Бровари цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Алькор Інвест" до ОСОБА_2 , третя особа Центр надання адміністративних послуг Броварської районної державної адміністрації про визнання земельної ділянки предметом іпотеки,

В С Т А Н О В И В:

08 січня 2020 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Свій позов обґрунтовував тим, що 25.05.2018 між ПАТ ?Банк Форум? та ТОВ ?Фінансова компанія ?Алькор Інвест? було укладено договір відступлення права вимоги та договір про відступлення прав вимог за договором іпотеки. Відповідно до вказаних договорів ПАТ ?Банк Форум? передав ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест?, а ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? прийняв належні ПАТ ?Банк Форум? права вимоги за кредитним договором №180/06/01-Z від 03.07.2006 з усіма додатковими договорами та угодами до нього, та договором іпотеки від 04.07.2006 року, посвідченим приватним нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Самко Н.Т. за реєстровим № 2152, позичальником та іпотекодавцем за якими є відповідач ОСОБА_2 .

17.02.2009 додатковою угодою до кредитного договору відбулася заміна сторони у зобов`язанні та замість позичальника ОСОБА_3 та було залучено нового позичальника - ОСОБА_2 . Таким чином ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? є правонаступником ПАТ ?Банк Форум? у відносинах щодо кредитного договору, а також договорів забезпечення за вказаним кредитним договором. Тож відповідно ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? набуло статусі кредитора ОСОБА_2 за кредитним договором та статусу іпотекодержателя за договором іпотеки. Предметом іпотеки відповідно до договору іпотеки є житловий будинок, що: знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

05.07.2018 на виконання вимог ст.ст 35-38, 40 ЗУ ?Про іпотеку? ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? направив ОСОБА_2 , як боржнику лист вимогу про сплату заборгованості за кредитним договором, попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки, а також вимогу звільнити (виселитись) разом з іншими членами сім`ї з квартири яка є предметом іпотеки. Окрім того, на виконання вимог ст. 40 ЗУ ?Про іпотеку? 17.09.2018 вимога про звільнення (виселення) з квартири, яка є предметом іпотеки було надіслані також іншим зареєстрованим мешканцям ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Вимоги ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? не виконанні.

21.08.2018 ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? звернуло стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості боржника, відповідно до договору іпотеки шляхом набуття права власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником житлового будинку є ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест?. При цьому ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? змушений звернутися в судовому порядку за захистом своїх прав для можливості оформлення права власності на земельну ділянку, так як відповідачем не було виконано умов іпотечного договору, та як наслідок іпотекодержатель не зміг оформити право власності на земельну ділянку.

Згідно витягу державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, а саме державну реєстрацію проведено лише 17.02.2014р. та при цьому не внесена інформація до державного реєстру щодо обтяження майна іпотекою. У зв`язку з чим ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? не змогла повністю реалізувати своє праве як іпотекодержателя під час погашення кредиторських вимог.

Позивач скористався своїм правом щодо погашення заборгованості в досудовому порядку та при цьому зміг реалізувати лише частину своїх прав іпотекодержателя а саме, отримати в рахунок погашення боргу житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , позначений на плані літерою ?А-1? загальною площею 269,7 кв.м., колодязь, зазначений на плані літерою ?К?, альтанку зазначену на плані літерою ?Б? та огорожу ?N?.

Позивач вважає, що іпотекодавцем навмисно не було виконано умови іпотечного договору в цілях затруднення реалізації заставного майна, у зв`язку з чим позивач в досудовому порядку не в змозі реалізувати своє право іпотекодержателя та змушений звертатися до суду за захистом своїх прав та просити суд визнати земельну ділянку предметом іпотеки.

Позивач з огляду на вищевикладене позивач просив суд визнати земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ., кадастровий №000050005 предметом іпотеки, зобов`язати Центр надання адміністративних послуг Броварської районної державної адміністрації зареєструвати право власності на земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий №000050005 за ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? та судові витрати у розмірі 842,00 грн покласти на відповідача.

06 лютого 2021 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. справу прийнято до свого провадження та призначено судове засідання до розгляду по суті на 06 травня 2021 року.

02 липня 2020 року представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_6 подав заяву про застосування строку позовної давності, в якій повністю заперечував проти заявленого позову у зв`язку зі спливом позовної давності, адже строк дії кредитного договору закінчився ще 03.07.2011 року, крім того ще 08.02.2016 року Броварським міськрайонним судом Київської області було винесено рішення у справі № 361/2728/15-ц, яким у задоволенні позову ПАТ ?Банк Форум? до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за даним договором від 03.07.2006 року було відмовлено, у зв`язку з пропуском строку позовної давності, тому на даний час взагалі немає підстав для задоволення даного позову. Також, у своєму позові позивач зазначає, що у зв`язку з грубим порушенням Іпотекодавцем умов Іпотечного договору, а саме п. 3.1.11 Іпотечного договору зобов`язано іпотекодавця зареєструвати предмет іпотеки в Державному реєстрі іпотек та надати іпотекодержателею витяг із державного реєстру. У зв`язку із порушенням договірних вимог Іпотекодавцем не були виконані умови зазначеного Іпотечного договору та не оформлено належним чином земельну ділянку, як наслідок при досудовому погашенні заборгованості Іпотекодержатель - позивач не зміг у повній мірі реалізувати своє право та оформити право власності на земельну ділянку. Потім далі зазначає, що державну реєстрацію частково (з порушенням) було проведено лише 17.02.2014 року, таким чином порушення права позивача відбулось 6 років тому, але до суду останній з цього приводу в межах строків позовної давності визначеної законом не звертався, тому просив у задоволенні позову відмовити.

02 липня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.

24 вересня 2020 року представник ТОВ ?Фінансова компанія ?Алькор Інвест? подала до суду пояснення на заяву про застосування строку позовної давності, в якій представник посилався на те, що згідно Закону україни ?Про іпотеку?,Іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. Вона має похідний характер від основного зобов`язання і за загальним правилом є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору.

Підстави припинення іпотеки окремо визначені в статті 17 зазначеного Закону. Зміст цієї статті дає підстави для висновку, що припинення іпотеки можливе виключно з тих підстав, які передбачені цим Законом.

Так, згідно з абзацом другим частини першої статті 17 Закону України ?Про іпотеку? іпотека припиняється у разі припинення основного зобов`язання. Натомісті такої підстави для припинення іпотеки, як сплив позовної давності до основної чи додаткової вимог кредитора за основним зобов`язанням, цей Закон не передбачає.

За загальним правилом зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї зі сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Спливу позовної давності як підстави для припиі зобов`язання норми глави 50 "Припинення зобов`язання" ЦК України не передбачають.

Отже, за загальним правилом ЦК України зі спливом позовної давності, навіть за наявності рішення суду про відмову в позові з підстави пропущення позовної давності, зобов`язання не припиняється.

У частині першій статті 36 Закону України "Про іпотеку" зазначено, що сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем та іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, який підлягає нотаріальному посвідченню і може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Згідно з положеннями частини третьої цієї статті договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати: передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання в порядку, встановленому статтею 37 Закону України "Про іпотеку": надання іпотекодержателю права від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому статтею 38 цього Закону.

При цьому згідно із частиною першою статті 37 Закону України "Про іпотеку" правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності.

Порядок реалізації предмета іпотеки за рішенням суду врегульовано статтею 39 цього Закону, якою передбачено, що в разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначається, зокрема, спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону.

Можливість виникнення права власності за рішенням суду ЦК України передбачає лише у статтях 335 та 376 цього Кодексу. У всіх інших випадках право власності набувається з інших не заборонених законом підстав, зокрема із правочинів (частина перша статті 328 ЦК України).

Застосування строків позовної давності можливе в тому випадку якби у судовому порядку позивач стягував заставне майно або суму боргу в даному випадку у зв`язку із грубим порушенням договору відповідачем не було вчинено дій щодо земельної ділянки, а саме щодо передачі її в іпотеку у зв`язку із цим і звернувся позивач для встановлення договірних умов.

З огляду на вищевикладене просила відмовити у застосуванні строків позовної давності.

Представник позивача в судовому засіданні свій позов підтримала, просила задовольнити, пояснення надала аналогічно викладеним у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, просив задовольнити їх заяву про застосування строку позовної давності.

Суд, вислухавши представника позивача та представника відповідача, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, дослідивши надані докази, дійшов до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити із наступних підстав.

Судом встановлено, 03 червня 2006 року між ПКФ АКБ Форум та ОСОБА_3 укладений кредитний договір.

Згідно п. 1.1., 1.2. Кредитні кошти надані строком по 03 липня 2011 року. Банк надав позичальнику кредит для споживчих цілей у розмірі 59000 доларів США.

В п.2.1. зазначається, що забезпечення повернення кредитних коштів, сплати процентів за користування та можливої неустойки (штраф, пеня) є договір іпотеки житлового будинку, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

04 липня 2006 року між ОСОБА_3 та Акціонерним комерційним Банком Форум укладений договір іпотеки.

Із договору іпотеки від 04 липня 2006 року укладеного між ОСОБА_3 та Акціонерним комерційним Банком Форум вбачається, що ця іпотека також поширюється на земельну ділянку площею 0,0845 га, на якій розташований предмет іпотеки ( п.1.2.2)

Відповідно розділу 5 договору іпотеки від 04 липня 2006 року Іпотекодержатель набуває права задоволення своїх вимог за рахунок предмету іпотеки у випадках, якщо сума наданого кредиту та/або проценти за користування ним, можливі неустойки й витрати не будуть сплачені у строки, встановлені кредитним договором, та інших випадках, передбачених Кредитним договором, цим Договором та чинним законодавством України.

У разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених цим Договором, Іпотекодержатель має право вимагати від іпотекодавця дострокового виконання зобов`язань за Кредитним договором, а в разі їх невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або відповідно до застереження про задоволення вимог Іпотекодержателя. У разі порушення умов Кредитного договору та/або умов цього Договору Іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про усунення порушення не пізніше тридцятиденного строку та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом установленого строку вимога Іпотекодержателя залишається без задоволення, Іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Договору та Закону України Про іпотеку.

Положення частини першої цього пункту не є перешкодою для реалізації права Іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку.

Порядок реалізації предмета іпотеки для погашення заборгованості за кредитним договором визначається іпотекодержателем та може здійснюватися як із залученням іпотекодавця, так і без нього, всіма можливими способами, зокрема, через аукціони, біржі тощо.

Іпотекодавець надає згоду іпотекодержателю на залишення ним предмета іпотеки за собою за початковою оцінкою, у випадку, якщо аукціон (прилюдні торги) оголошено таким, що не відбувся.

Відповідно до розділу 6 договору іпотеки Сторони цього Договору дійшли згоди вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі застереження, що міститься у цьому Договорі. Визначений цим розділом спосіб задоволення вимог Іпотекодержателя не перешкоджає Іпотекодержателю застосувати інші, встановлені чинним законодавством України, способи звернення стягнення на предмет іпотеки. Сторони дійшли згоди, що задоволення вимог Іпотекодержателя може здійснюватися шляхом:

-передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання зобов`язань за Кредитним договором у порядку, встановленому статтею 37 Закону України Про іпотеку;

-продажу іпотекодержателем від свого імені предмета іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 Закону України Про іпотеку. У випадку прийняття рішення Іпотекодержателем про задоволення своїх вимог шляхом набуття права власності на предмет іпотеки , застереження в цьому Договорі є правовою підставою для реєстрації права власності Іпотекодержателя на предмет іпотеки.

17.02.2009 року додатковою угодою до кредитного договору відбулася заміна сторони у зобов`язанні та замість позичальника ОСОБА_3 було залучено нового позичальника - ОСОБА_2 . Таким чином ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? є правонаступником ПАТ ?Банк Форум? у відносинах щодо кредитного договору, а також договорів забезпечення за вказаним кредитним договором. Тож відповідно ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? набуло статусу кредитора ОСОБА_2 за кредитним договором та статусу іпотекодержателя за договором іпотеки. Предметом іпотеки відповідно до договору іпотеки є житловий будинок, що: знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

08.02.2016 року Броварським міськрайонним судом Київської області постановлено рішення у справі № 361/2728/15-ц, яким у задоволенні позову ПАТ ?Банк Форум? до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за даним договором від 03.07.2006 року було відмовлено, у зв`язку з пропуском строку позовної давності.

25.05.2018 року між ПАТ ?Банк Форум? та ТОВ ?Фінансова компанія ?Алькор Інвест? було укладено договір відступлення права вимоги та договір про відступлення прав вимог за договором іпотеки. Відповідно до вказаних договорів ПАТ ?Банк Форум? передав ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест?, а ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? прийняв належні ПАТ ?Банк Форум? права вимоги за кредитним договором №180/06/01-Z від 03.07.2006 з усіма додатковими договорами та угодами до нього, та договором іпотеки від 04.07.2006 року, посвідченим приватним нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Самко Н.Т. за реєстровим № 2152, позичальником та іпотекодавцем за якими є ОСОБА_2 .

Відповідно ч.1 ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

05.07.2018 року на виконання вимог ст.ст 35-38, 40 ЗУ ?Про іпотеку? ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? направив ОСОБА_2 , як боржнику лист вимогу про сплату заборгованості за кредитним договором, попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки, а також вимогу звільнити (виселитись) разом з іншими членами сім`ї з квартири, яка є предметом іпотеки. Окрім того, на виконання вимог ст. 40 ЗУ ?Про іпотеку? 17.09.2018 вимога про звільнення (виселення) з квартири, яка є предметом іпотеки було надіслані також іншим зареєстрованим мешканцям ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Вимоги ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? не виконані.

21.08.2018 року ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест? звернуло стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості боржника, відповідно до договору іпотеки шляхом набуття права власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником житлового будинку є ТОВ ?ФК ?Алькор Інвест?.

Позивач скористався своїм правом щодо погашення заборгованості в досудовому порядку та при цьому зміг реалізувати лише частину своїх прав іпотекодержателя а саме, отримати в рахунок погашення боргу житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , позначений на плані літерою ?А-1? загальною площею 269,7 кв.м., колодязь, зазначений на плані літерою ?К?, альтанку зазначену на плані літерою ?Б? та огорожу ?N?.

Як вбачається із Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 24 грудня 2019 року державна реєстрація земельної ділянки кадастровий номер 321060000:00:005:005 площею 0,0845 га, за адресою АДРЕСА_1 , відбулася 17.02.2014 року відділом Держземагенства у м.Бровари, Київської області, на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 20.04.2007 року нотаріусом Броварського міської нотаріальної контори Карпович О.М. на ім`я ОСОБА_2 .

Відповідно ч.1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч.1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно ч. 2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно ч.1, 2 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно ч.1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1, 2, 3 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 3 ЦПК України 2004 року, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до змісту статті 526 ЦК України зобов`язання повинно виконуватись належним чином згідно з умовами договору й вимогами ЦК України. За статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з частиною першою статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до статті 629 цього Кодексу договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення виконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено у статті 1050 ЦК України, відповідно до якої якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу (частина друга статті 1050 ЦК України).

У статті 33 Закону України Про іпотеку передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, установлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Водночас відповідно до частини першої статті 35 Закону України Про іпотеку у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Згідно зі статтею 36 Закону України Про іпотеку сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем та іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Відповідно до пункту 57 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (у редакції, чинній на момент вчинення реєстраційної дії), для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; документ, що підтверджує наявність факту завершення тридцятиденного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя в разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі.

Тобто для реалізації іпотекодержателем позасудового порядку звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності на нього за загальним правилом необхідні відповідне волевиявлення та вчинення певних дій з боку іпотекодержателя, якщо договором не передбачено іншого порядку.

Із матеріалів справи вбачається, що звертаючись до суду у квітні 2015 році первісний кредитор достеменно знав про його порушене право та невиконання обов`язків боржником за кредитним договором, але окрім як звернувшись до суду із позовом про стягнення заборгованості не обрав інших спосіб захисту порушеного прав. Відступлення права вимоги за кредитним договором та договором іпотеки ніяким чином не поновлює право кредитора звернутись із захистом порушеного права.

Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно з ч.1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Згідно до ст.256 ЦК позовна давність це строк, у межах якого особа звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові (ч.4 ст.267 ЦК).

Так, за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (ч.5 ст.261 ЦК).

Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться у ст.ст.252255 ЦК.

При цьому початок перебігу позовної давності пов`язується не стільки зі стрком дії (припиненням дії) договору, скільки з певними моментами (фактами), які свідчать про порушення прав особи (ст.261 ЦК).

За змістом цієї норми, початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд.

Відповідний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 05 липня 2017 року у справі № 6-509цс17, в якій чітко зазначено, що: Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 цього кодексу).

Якщо в зобов язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін).

При цьому в законодавстві визначаються різні поняття: як ?строк договору?, так і ?строк (термін) виконання зобов`язання? (статті 530, 631 ЦК України).

Одним з видів порушення зобов язання є прострочення - невиконання зобов язання в обумовлений сторонами строк.

При цьому перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).

Відповідно до ст. 266 ЦК України , зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги (стягнення неустойки, накладення стягнення на заставлене майно тощо).

Згідно ст. 267 ЦК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Таким чином початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення заяви представника відповідача про застосування строків позовної даності та відмовляє у задоволенні даного позову.

Керуючись ст.ст. 76-83, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Алькор Інвест" до ОСОБА_2 , третя особа Центр надання адміністративних послуг Броварської районної державної адміністрації про визнання земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер :00:005:005 площею 0,0845 га, предметом іпотеки та зобов`язання зареєструвати право власності на земельну ділянку - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Броварський міськрайонний суд Київської області до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Радзівіл А.Г.