Справа № 587/1531/20
РІШЕННЯ
24 лютого 2021 року м. Суми
Сумський районний суд Сумської області у складі:
головуючого судді Черних О.М.
за участю секретаря судового засідання Казмін М.П.,
представника позивача ОСОБА_2 ,
відповідачки ОСОБА_3 ,
представника відповідача ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,
Короткий зміст позовних вимог
У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_5 , після смерті якого залишилося спадкове майно, а саме земельна ділянка, площею 4,00 га, яка розташована на території Юнаківської сільської ради, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. За життя її батько заповіту не складав, вона, як і відповідачка, є спадкоємицею першої черги. Вказала, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з поважних причин, оскільки не знала про існування спадкового майна, у зв`язку з непростими відносинами між нею та батьками. Зазначила, що вона виховувалась в дитячому будинку, з рідними майже не спілкувалась, після досягнення повноліття деякий час працювала в Російській Федерації, а після смерті батька працювала в м. Києві, отже тривалий час проживала за межами Сумської області. Посилаючись на вказані обставини, просила суд надати їй додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю в три місяці.
Короткий зміст відзиву
Відповідачка заперечує проти задоволення позову. Зазначила, що позивачка знала про смерть спадкодавця, була присутньою на похованні, знала про спадкове майно, проте в установлений законом строк з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звернулась. Натомість вона прийняла спадщину в установленому законом порядку і оформила вже всі документи. Вважає, що позивачкою необґрунтовано подано позов, а тому просила відмовити в його задоволенні.
В судовому засіданні представник позивачки адвокат Нікітченко Є.В. та сама позивачка позовні вимоги підтримали в повному обсязі, наполягали на їх задоволенні.
Відповідачка та її представник адвокат Титор Р.М. заперечували проти задоволення позову в повному обсязі, з мотивів викладених у відзиві.
Свідок ОСОБА_6 суду пояснив, що він є роботодавцем ОСОБА_1 , вказав, що ОСОБА_1 після смерті батька була дуже в пригніченому стані, зловживала спиртними напоями і він їй запропонував роботу в м. Києві. Під час роботи вона не могла навіть на хвилину залишити своє робоче місце і звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки у них була дуже відповідальна робота.
Позиція суду
Суд, вислухавши учасників процесу, свідка, оцінивши докази, наявні в матеріалах справи за своїм внутрішнім переконаннях, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, приходить до висновку, що позовна заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Фактичні обставини справи.
Суд установив, що батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 5)
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 6)
Постановою приватного нотаріусу Сумського районного нотаріального округу Сумської області Висєканцевою Т.С. від 09 липня 2020 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого батька. Постанова мотивована тим, що спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (а.с. 8)
З матеріалів спадкової справи (а.с. 16-25) вбачається, що спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 прийняла ОСОБА_3 , його донька, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , дружина та син спадкодавця, які на день смерті були зареєстровані та проживали з ОСОБА_5 за адресою : АДРЕСА_3 , відмовились від спадщини про що маються письмові заяви.
Мотивувальна частина і доводи суду та застосовані норми права
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду вирішення справи.
Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (стаття 1270 ЦК України).
Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.
При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
Аналогічний правовий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі №351/2403/17, постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16.
Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень.
Висновок суду
Суд, на підставі встановлених обставин справи та належним чином оцінених доказів, керуючись положеннями статей 1222, 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України про порядок прийняття спадщини, приходить до висновку про те, що обставини, на які посилається ОСОБА_1 як на підставу для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини (необізнаність про смерть спадкодавця, робота в м. Києві) поза межами 6-місячного строку для прийняття спадщини, не є поважними причинами пропуску вказаного строку, що унеможливили чи в інший спосіб перешкодили їй вчасно здійснити своє право на подання заяви про прийняття спадщини та не є об`єктивними перешкодами для здійснення такої дії.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10-13, 81, 89, 263, 265, 315-319 ЦПК України, суд,-
В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М.Черних