Провадження № 2/263/509/2021
25 лютого 2021 року м.Маріуполь
Жовтневий районний суд м.Маріуполя Донецької області у складі головуючого судді Шевченко О.А., при секретарі Ковальовій О.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Маріуполі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа:Перша Маріупольська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -
До Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про визначення їй додаткового двомісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її діда.
В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_4 ОСОБА_5 , після його смерті спадщину прийняла його донька, а також батьки ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_7 , після смерті якої спадщину прийняли: її онука ОСОБА_4 ,донька ОСОБА_3 , та чоловік ОСОБА_6 , який відмовився від спадщини на користь ОСОБА_3 . 15 серпня 2014 року ОСОБА_4 уклала шлюб та змінила прізвище на ОСОБА_8 . ІНФОРМАЦІЯ_3 помер дідусь ОСОБА_2 ОСОБА_6 , після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді частини у квартирі АДРЕСА_1 та частини квартири АДРЕСА_2 . 09 лютого 2018 року позивачка склала заяву про прийняття спадщини після смерті її діда та направила поштою до приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Лашиної Н.Г., тобто у період 6 місяців після смерті спадкодавця. Згідно відповіді нотаріуса, зазначена заява надійшла до нотаріуса лише 05 серпня 2020 року, та була направлена за належністю до Першої Маріупольської нотаріальної контори, де ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, позивачка просила визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини в два місці.
Ухвалою суду від 21 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 24 лютого 2021 року справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.
Від представника позивачки ОСОБА_9 на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутності, на позовних вимогах наполягала, просила задовольнити позов у повному обсязі.
Відповідачка ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась, про час та місце його проведення була повідомлена у встановленому законом порядку, жодних заяв до суду не надавала.
У порядку, передбаченому ст. 279 ЦПК України, клопотань про розгляд справи у судовому засіданні за участю осіб до суду не надходило.
Суд розглянув справу в порядку ч.5 ст.279 ЦПК України, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами та за відсутності клопотання сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Враховуючи те, що у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Дослідивши письмові матеріали, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що батьками ОСОБА_4 є ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 відділу РАЦС Орджонікідзевського райвиконкому м.Маріуполя, актовий запис №965.
15.08.2014 року ОСОБА_4 та ОСОБА_11 уклали шлюб, прізвище дружини після укладення шлюбу ОСОБА_8 , відповідно до засвідченого перекладу з угорської свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 Відділення РАЦС Місцевого органу самоврядування Терезвароша VI м.Будапешта, 06 район.
ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 Відділу реєстрації актів громадянського стану Жовтневого районного управління юстиції м.Маріуполя Донецької області від 17 листопада 2003 року, актовий запис №2356.
ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідно до актового запису про смерть №1887 від 11 вересня 2017 року Центрального районного у місті Маріуполі відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області.
У листі приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Лашиної Н.Г. №249/01-16 від 10.08.2020 року зазначено, що 05 серпня 2020 року на її адресу надійшла заява ОСОБА_2 про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 , яка направлена до Першої маріупольської державної нотаріальної контори, оскільки там знаходиться спадкова справа після смерті ОСОБА_6 .
Листом державного нотаріуса Першої маріупольської державної нотаріальної контори Турченко Т.П. від 19.08.2020 року №_1993_/02-14 ОСОБА_2 повідомлено про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки строк прийняття спадщини сплинув 09 березня 2018 року.
01.03.2018 року за вх.№293 у спадковій справі №121/2018 надійшла заява ОСОБА_3 про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_6 , посвідчена державним нотаріусом Першої маріупольської державної нотаріальної контори Кулініч В.М.
У силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.
Таким чином, ОСОБА_2 , відповідно до ст. 1266 ЦК України є спадкоємцем за правом представлення.
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270, 1272 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Відповідно до ч. 1 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Позивачка обґрунтовує свої вимоги тим, що своєчасно спадщину не прийняла через те, що їй було невідомо про смерть її племінниці, оскільки остання не підтримувала зв`язок з родиною.
При цьому ст. 64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною.
Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право не може ніж звернутися до суду, то позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням двомісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Такого висновку суд дійшов і враховуючи правову позицію, яку висловив Верховний Суд України в постанові від 26 вересня 2012 року по справі № 6-85цс12 за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом касаційної інстанції норм частини 3 ст. 1272 ЦК України, згідно якої право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила частини 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення частини 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.
Суд вважає, що викладені у позовній заяві обставини доведені належними доказами, а тому приходить до висновку, що встановлений строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважної причини.
За таких обставин, слід визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини строком два місяці, з дня набрання рішенням законної сили.
Керуючись ст.ст. 12-13, 76 -79, 81,141, 259, 263 211; 265 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України,
Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа:Перша Маріупольська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, задовольнити.
Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк для подання в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Донецького апеляційного суду.
Суддя О.А.Шевченко