_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-з/947/1573/21
УХВАЛА

про забезпечення позову

22.12.2021 року Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючий - суддя Васильків Олена Василівна,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

20.12.2021 року в інтересах позивача ОСОБА_1 до суду звернувся адвокат Боличевський Сергій Петрович з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - приватний нотаріус Одеського районного нотаріального округу Одеської області Вініцький Борис Валерійович, в якому просить:

- Визнати недійсним договір дарування серії та номер 1767 щодо нерухомого майна: 561/1000 частини квартири АДРЕСА_1 , укладений 23 листопада 2021 року між ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ), посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Одеської області Вініцьким Борисом Валерійовичем.

- Скасувати рішення приватного нотаріуса Одеського районного нотаріального округу Одеської області Вініцького Бориса Валерійовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 61785356 від 23.11.2021 року.

- Відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення частки в праві спільної часткової власності до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 ).

Разом з позовом представником позивача подано заяву про забезпечення позову, в якій представник просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення заборони на право розпорядження (відчуження) майном - 561/1000 частки квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ).

При цьому представник позивача посилається на те, що невжиття таких заходів може призвести до порушення прав ОСОБА_1 на захист свого права та істотно ускладнити чи унеможливити в подальшому виконання рішення суду. Адвокат Боличевський С.П. зазначає, що 23.11.2021 року ОСОБА_1 було завдано шкоду правам та інтересам шляхом укладення договору дарування між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 щодо нерухомого майна: 561/1000 частки квартири АДРЕСА_1 . При цьому представник звертає увагу суду на те, що в провадженні Овідіопольського районного суду Одеської області розглядається цивільна справа №947/31/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 та ОСОБА_3 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів. 23.11.2021 року Овідіопольський районний суд Одеської області постановив ухвалу про накладення заборони на право розпорядження (відчуження) майном - 561/1000 частки квартири АДРЕСА_1 . Однак незважаючи на накладену заборону, з якою ОСОБА_3 була обізнана, 23.11.2021 року ОСОБА_3 уклала договір дарування з ОСОБА_2 щодо вказаного нерухомого майна. ОСОБА_1 має обгрунтовані припущення, що спірне майно, яке набув відповідач ОСОБА_2 може зникнути, зменшитись за кількістю на момент виконання рішення через укладення фіктисних ланцюжкових договорів відчуження зазначеного майна. Представник позивача вказує, що з відкритих джерел позивачу стало відомо про наявність розміщення оголошення щодо продажу спірного майна на сайті агентства нерухомості "Премьер недвижимость".

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Пунктом 4 постанови № 9 від 22.12.2006 року Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

В постанові від 14.06.2021 року по справі № 308/8567/20 Верховий Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду відступив від висновку, викладеному у постанові Верховного Суду в складі колегії судів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 серпня 2020 року в справі № 520/9674/19 (провадження № 61-4032св20).

У вказаній постанові зокрема зазначено, що системне тлумачення частини першої статті 153, частини тринадцятої статті 158, частини першої статті 187 ЦПК України дає можливість дійти висновку, що:

законодавець передбачив відповідний процесуальний порядок розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі;

для розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлені різні процесуальні строки: два та п`ять днів відповідно;

першочерговим при надходженні на розгляд суду заяви про забезпечення позову є надання оцінки щодо порядку звернення з нею до суду, за умови дотримання якого здійснюється її розгляд по суті;

у випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов`язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову;

у разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову.

За таких обставин суд вважає можливим розглянути заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до вирішення питання про відкриття провадження.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Дослідивши матеріали справи, враховуючи вищезазначену судову практику, та з урахуванням того, що заходи забезпечення позову, які просить вжити сторона позивача відповідають заявленим позовним вимогам, оскільки подальше переоформлення права власності на спірний об`єкт ускладнить виконання рішення суду у випадку задоволення позовних вимог, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 149-153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, - задовольнити.

Накласти заборону на право розпорядження (відчуження) майном - 561/1000 частки квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ).

Копію ухвали направити до Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради /м. Одеса, вул. Черняховського, 6/ для негайного виконання.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Васильків О.В.