головуючий у суді І інстанції Українець В.В.
провадження № 22-ц/824/4150/2021
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
У Х В А Л А

25 лютого 2021 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Мостова Г.І., вирішуючи питання про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 28 січня 2021 року

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Лисюка Михайла Олександровича на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 16 грудня 2020 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація Служба у справах дітей та сім`ї, про позбавлення батьківських прав, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 грудня 2020 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація Служба у справах дітей та сім`ї, про позбавлення батьківських прав передано на розгляд Вижницькому районному суду Чернівецької області.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції представник ОСОБА_1 - адвокат Лисюк М.О. подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 16 грудня 2020 року про роз`єднання позовних вимог та ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 16 грудня 2020 року про направлення справи за підсудністю на розгляд Вижницькому районному суду Чернівецької області, ухвалити нове судове рішення, яким направити справу до Солом`янського районного суду міста Києва для вирішення питання про відкриття провадження у справі з позовними вимогами про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів в одному провадженні.

За наслідками розгляду вимог апеляційної скарги про скасування ухвали Солом`янського районного суду від 16 грудня 2020 року про роз`єднання позовних вимог позовної заяви ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів у самостійні провадження, Київським апеляційним судом 28 січня 2021 року постановлено ухвалу про повернення апеляційної скарги особі, яка її подала.

Відповідно до частини другої статті 352 ЦПК України ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України. Статтею 353 ЦПК України визначений вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, які підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду, та не передбачено можливість такого оскарження ухвали суду першої інстанції про роз`єднання позовних вимог.

Частиною 2 статті 353 ЦПК України передбачено, що заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Отже, у разі оскарження рішення суду, ухваленого за наслідками розгляду цієї справи, заявник може включити свої заперечення на ухвалу про роз`єднання позовних вимог до апеляційної скарги на рішення суду.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Постановляючи ухвалу про повернення апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції виходив з того, що заявник подав апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції, що не підлягає оскарженню відповідно до статті 353 ЦПК України.

Проте, виготовляючи повний текст ухвали від 28 січня 2021 року, суд апеляційної інстанції допустив описку в її мотивувальній частині та замість «ухвала про роз`єднання позовних вимог» зазначив по тексту «ухвала про призначення експертизи».

Відповідно до частини 1 статті 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи виправити допущену у рішенні описку.

У зв`язку з викладеним, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність підстав для виправлення допущеної описки за власної ініціативи без виклику учасників справи. Керуючись частиною 1 статті 269 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Виправити описку в ухвалі Київського апеляційного суду від 28 січня 2021 року, вказавши по тексту її мотивувальної частини «ухвала про роз`єднання позовних вимог» замість «ухвала про призначення експертизи».

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та не може бути оскаржена у касаційному порядку.

Суддя Г.І. Мостова