Справа № 405/7308/21
Номер провадження 2/404/2346/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2021 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Мегабанк» (місцезнаходження: 61002, місто Харків, вулиця Алчевських, будинок № 30), до ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), про стягнення кредитної заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство «Мегабанк» звернулось до суду з позовом про стягнення ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором № 69-004-855-2-18-Г від 21.06.2018 року в загальній сумі 112320,82 грн., яка станом на 01.09.2021 року складається з: заборгованості за кредитом в сумі 68846,94 грн., нарахованих та несплачених процентів за період з 01.08.2021 року по 31.08.2021 року включно в сумі 5,93 грн, залишку нарахованої та несплаченої комісії в сумі 1086,95 грн, та штрафу в сумі 42381,00 грн.; та стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерне товариство «Мегабанк» заборгованості за кредитним договором № 185-004-850-2-18-Г від 04.12.2018 року в загальній сумі 21559,82 грн., яка станом на 04.12.2018 року складається з заборгованості за кредитом в сумі 13014,50 грн., нарахованих та несплачених процентів за період з 01.08.2021 року по 31.08.2021 року включно в сумі 1,14 грн., та штрафів в сумі 8544,18 грн.

Ухвалою судді Ленінського районного суду міста Кіровограда від 28 жовтня 2021 року на підставі пункту 1 частини першої статті 31 Цивільного процесуального кодексу України позовні матеріали направлені до Кіровського районного суду міста Кіровограда.

Відповідно до статті 32 Цивільного процесуального кодексу України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи № 405/7308/21, номер провадження 2/404/2346/21 між суддями для її розгляду визначено суддю Кулінка Л.Д..

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 листопада 2021 року позовну заяву Акціонерного товариства «Мегабанк» залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, зокрема запропоновано позивачу доплатити судовий збір в сумі 2270,00 ще за одну позовну вимогу майнового характеру (заборгованості за кредитним договором від 04 грудня 2018 року) з врахуванням роз`яснень викладених в мотивувальній частині даної ухвали

Позивачем на виконання вимог ухвали судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 листопада 2021 року подано заяву (вх. № 43058 від 02.12.2021 року), якою позивач не усунув недоліки вказані в ухвалі судді від 19.11.2021 року. В поданій заяві позивач зазначає, що в позовній заяві Акціонерне товариство «Мегабанк» об`єднав дві вимоги про стягнення заборгованості по двом кредитним договорам підстави виникнення однорідні, це заборгованість по кредитним договорам, подані докази пов`язані між собою розрахунки заборгованості по кредитним договорам, ідентифікуючі документи позивача та відповідачі, копії кредитних договорів. Крім того, позивачем не доплачено судовий збір ще за одну позовну вимогу майнового характеру, про яку зазначено в ухвалі судді від 19.11.2021 року з посиланням на норму частини сьомої статті 6 Закону України «Про судовий збір».

Однак суд звертає увагу позивача, що згідно з частиною сьомою статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру. Судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову також у разі: подання позову одним позивачем до кількох відповідачів; об`єднання суддею в одне провадження кількох однорідних позовних вимог.

При цьому позиція Акціонерного товариства «Мегабанк», щодо однорідності позовних вимог не є підставою для несплати судового збору в розмірах та порядку передбаченому Законом України «Про судовий збір», так як з змісту позовної заяви, позовних вимог та долучених письмових доказів вбачається, що позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за двома різними кредитними договорами, укладеними у 2018 році. За невиконання умов договору, позивач визначив суму боргу за кожним договором окремо, при цьому вказав сумарною ціною позову за кожним договором: за кредитним договором від 21 червня 2018 року в сумі 112320,82 грн.; за кредитним договором від 04 грудня 2018 року в сумі 21559,82 грн.

Водночас, відповідно до частини першої та другої статті 188 Цивільного процесуального кодексу України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основні вимоги). Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача (пункт 1 частина друга стаття 188 Цивільного процесуального кодексу України).

У даному спорі один і той же позивач і відповідач, однак позовні вимоги не взаємопов`язані, підстави виникнення різні (два різні кредитні договори), подані різні докази.

Водночас, суд може самостійно роз`єднати позовні вимоги, однак, кожна вимога є самостійною вимогою майнового характеру, за кожну з яких справляється судовий збір, при цьому позивачем вказані вимоги не виконано, судовий збір не доплачено.

Таким чином, відповідно до частини четвертої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового визначає Закон України «Про судовий збір».

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року 2270,00 грн.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Подані до суду позовні заяви чи заява, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

При цьому позивачем при подані позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 2270,00 грн., що є сплатою судового збору за одну позовну вимогу майнового характеру.

Про вищевказані недоліки позивачу зазначено в ухвалі судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 листопада 2021 року, однак поданою заявою Акціонерне товариство «Мегабанк» недоліки позовної заяви не усунув, що суперечить вимогам частини другої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно з частиною третьою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною п`ятою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

За таких обставин і враховуючи те, що позивачем у зазначений судом строк вказані недоліки позовної заяви не усунуті, позов поданий без додержання вимог форми і змісту позовної заяви, тому на підставі статті 185 Цивільного процесуального кодексу України її слід вважати неподаною та повернути позивачеві.

Також вважаю за необхідне зазначити, що відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним, з точки зору його практичного забезпечення: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання, шляхом застосування національного законодавства («Golder проти Сполученого Королівства», «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року). Суд приймає рішення щодо дотримання вимог Конвенції, переконавшись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть прави буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури. На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо. Ще у справі Trukhv. Ukraine (50966/99, 14 жовтня 2003) Європейський суд дав оцінку застосуванню процесуальних обмежень у вигляді обов`язку сплати судових витрат, надати копії документів у певній кількості та направити звернення до конкретного суду. Європейський суд не виявив жодних підстав вважати, що застосування згаданих процесуальних обмежень у цій конкретній справі було свавільним чи невиправданим.

Керуючись частинами третьою, п`ятою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Мегабанк» (місцезнаходження: 61002, місто Харків, вулиця Алчевських, будинок № 30), до ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) про стягнення кредитної заборгованості, вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (частина сьома статті 185 Цивільного процесуального кодексу України).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст судового рішення складено 21.12.2021 року.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка