Справа № 212/9493/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2021 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді Колочко О.В., за участі секретаря судового засідання Ігнатьєвої А.А., за участю представника позивача адвоката Севостьянової І.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Покровської районної в місті Кривому Розі ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

24 грудня 2020 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила визначити їй додатковий строк 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Кривому Розі помер ОСОБА_2 , який був рідним братом позивача. Мати ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , після її смерті ОСОБА_4 отримала свідоцтво про право на спадщину за законом і отримала у спадок 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 . Під час оформлення документів на спадщину після смерті матері позивач дізналася про смерть брата. Відносини позивач з ОСОБА_2 не підтримувала, тому як останній не бажав спілкуватися з сестрою через свій спосіб життя, і навіть коли позивач приїздила до нього, не відчиняв двері. ОСОБА_2 був одружений на ОСОБА_5 , яка не підтримувала ОСОБА_1 у її прагненні щодо зміни способу життя брата, більш того дружина сприяла такому способу життя ОСОБА_2 і перешкоджала його спілкуванню з рідними. Влітку 2019 року позивач дізналася про смерть ОСОБА_5 , яка померла у лікарні. Про це повідомили сусіди, оскільки в квартирі, де проживав брат і частина якої належить позивачу, оселилися сторонні особи, які зловживали спиртними напоями, вчиняли сварки, заважали сусідам, і лише після виклику поліції родичам померлого ОСОБА_2 вдалося виселити цих осіб. Після чого у квартирі виявили документи, зокрема повторне свідоцтво про смерть ОСОБА_2 09 грудня 2020 року в інтересах позивача до нотаріальної контори звернулася ОСОБА_6 із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , якій було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій через пропуск шестимісячного строку та відсутністю документального підтвердження факту спільного проживання з померлим. На думку позивача, вона пропустила встановлений законом строк на подачу заяви про прийняття спадщини з поважних причин, наведених вище.

Ухвалою суду від 28 грудня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд у порядку загального позовного провадження, витребувані за клопотанням позивача письмові докази, призначено підготовче засідання на 19 січня 2021 року.

05 лютого 2021 року підготовче провадження закрито, справу призначено до розгляду по суті на 18 лютого 2021 року.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Севостьянова І.Г. в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві, суду пояснила, що ОСОБА_1 з 2018 року тяжко захворіла перенесла інсульт, у зв`язку з чим не може рухатися, говорити, писати, а з 2019 року втратила зір. До цього вона намагалася спілкуватися з братом та його дружиною, але останні уникали спілкування. Через такі обставини позивач об`єктивно не могла дізнатися про смерть брата і реалізувати свої спадкові права на квартиру, половина якої належить їй.

Від представника відповідача Покровської районної у місті Кривому Розі ради надійшло письмове клопотання про судовий розгляд за відсутності представника, у вирішенні справи поклалися на розсуд суду.

Допитана у якості свідка ОСОБА_7 суду показала, що вона знала ОСОБА_3 мати позивачки. Дочка приїжджала навідувала мати, з якою проживав ОСОБА_8 брат позивачки, останній зловживав спиртними напоями, вів аморальний спосіб життя, був одружений, ім`я дружини ОСОБА_9 . ОСОБА_8 з дружиною тривалий час не проживали за адресою АДРЕСА_2 , їй відомо, що у ОСОБА_9 було житло десь у селі, але де саме не знає. ОСОБА_8 помер у 2015 році, а згодом померла і його дружина, після чого у квартирі оселилися сторонні особи, які вели аморальний спосіб життя, через що сусіди викликали поліцію, а у подальшому повідомили ОСОБА_9 і в 2019 році цих сторонніх осіб виселили. Під час цих подій онука ОСОБА_10 повідомила, що ОСОБА_11 дуже хвора, втратила зір.

Свідок ОСОБА_12 , допитана у судовому засіданні, надала аналогічні покази.

Суд, заслухавши представника позивача, допитавши свідків, дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов висновку про задоволення позовних вимог з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , мати позивача ОСОБА_13 (а.с. 5, 7, 8).

20 вересня 2018 року державним нотаріусом Другої криворізької державної нотаріальної контори видано ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину на 1/2 частку квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка належала померлій ОСОБА_3 , у якому зазначено, що спадкоємцем померлої був її син ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 9).

Відповідно до копії Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 138443511 від 20.09.2018 1/2 частка квартири АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 (а.с.10).

Постановою державного нотаріуса Другої криворізької державної нотаріальної контори Биканова Р.І. від 01 липня 2017 року відмовлено ОСОБА_5 у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 чоловіку ОСОБА_8 , у зв`язку з тим, що вона пропустила шестимісячний строк прийняття спадщини та документально не підтвердила факт сумісного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 12).

Постановою державного нотаріуса Другої криворізької державної нотаріальної контори Тімошиної О.В. від 09 грудня 2020 року відмовлено ОСОБА_6 , що діє від імені ОСОБА_1 , у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 братові ОСОБА_8 , у зв`язку з тим, що пропущений строк прийняття спадщини та не підтверджується документально факт спільного проживання з померлим (а.с. 13).

З наданої державним нотаріусом копії спадкової справи № 630/2017 вбачається, що справа заведена 01.07.2017 на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , із заявами про прийняття спадщини зверталися ОСОБА_5 01.07.2017 та ОСОБА_1 09.12.2020 (а.с. 38-43).

З копії нотаріально посвідченої довіреності від 09 серпня 2018 року вбачається, що на час посвідчення приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Шадріною Л.Г. вказаної довіреності ОСОБА_11 підписала довіреність у зв`язку з хворобою удома за адресою: АДРЕСА_3 .

Під час посвідчення приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Донченко В.Л. заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_5 , останній у зв`язку із хворобою та вадами зору текст заяви було прочитано уголос та підписано іншою особою (а.с. 29).

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові

від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані

з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду

від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження

№ 61-12844св18).

Рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, вищенаведені докази підтверджують поважні причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця, що унеможливили її звернення до нотаріуса у визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк, а саме тяжка тривала хвороба із порушеннями зору.

Крім того, суд враховує, що неспілкування позивача зі спадкодавцем відбулося саме через небажання останнього спілкуватися із сестрою, яка намагалася упорядкувати життя брата, який вів аморальний спосіб життя, а також те, що необізнаність ОСОБА_1 про факт смерті брата хоча і не є об`єктивними та непереборним труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, але у сукупності із іншими причинами пропуску строку, суд вважає їх такими, що заслуговують на увагу, більш того, у судовому засіданні підтвердився факт непостійного проживання за відомою спадкоємцю адресою ОСОБА_2 , а також, що місцем його смерті була лікарня.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний з принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права. Має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення.

Тлумачення та застосування національного законодавства прерогатива національних судів, але спосіб, у який це тлумачення і застосування відбувається, повинен призводити до наслідків, сумісних з принципами Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод з точки зору тлумачення їх у світлі практики Європейського суду з прав людини.

Судом встановлено, що 1/2 частина квартири, половина якої входить до спадщини, вже належить з 2018 року ОСОБА_1 , а щодо іншої частини її померлий брат за життя не оформив спадок після смерті матері, хоча і фактично його прийняв. Відомостей про інших спадкоємців у спадковій справі немає.

А тому, суд враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, вважає, що визначення додаткового строку позивачу забезпечитиме розумний баланс між інтересами сторін, зокрема позивача, яка є співвласником спірної квартири.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-81, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Покровської районної в місті Кривому Розі ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів після проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_11 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 .

Відповідач: Покровська районна в місті Кривому Розі рада, , юридична адреса: 50014, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Шурупова, 2.

Повне судове рішення складено та підписано 26 лютого 2021 року.

Суддя: О. В. Колочко