УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2021 року

м. Харків

справа № 638/10530/17

провадження № 2/638/829/21

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Яковлевої В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Проданової М.О.,

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерного товариство комерційний банк «Правекс-Банк»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про витребування доказів, клопотання ОСОБА_1 про скасування проведення судового засідання у цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Правекс-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Правекс-Банк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в якому просив стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «Правекс-Банк» заборгованість у розмірі 379 434 грн 88 коп. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «Правекс-Банк» судовий збір у розмірі 5 691 грн 52 коп.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 липня 2017 року вищевказана цивільна справа передана в провадження судді Омельченко К.О.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18 вересня 2017 року відкрито провадження у справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Правекс-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

22 лютого 2018 року ОСОБА_1 подано відзив на позовну заяву, який уточний 11 квітня 2018 року, 06 вересня 2018 року, в якому просить відмовити в задоволенні позову.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 березня 2021 року визначено суддю-доповідача Яковлеву В.М., у зв`язку з відрахуванням зі штату судді ОСОБА_3 у зв`язку зі смертю, розпорядження № 02-06/499 від 17 березня 2021 року.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 29 березня 2021 року прийнято до свого провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Правекс-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання.

22 квітня 2021 року представником АТ «Правекс-Банк» подано відповідь на відзив, в якій просить позовні вимоги задовольнити, визнати дії відповідача в межах судового провадження зловживанням процесуальними правами.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 08 червня 2021 року закрито підготовче засідання у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Правекс-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 27 вересня 2021 року клопотання ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду; про передачу справи на розгляд до Ленінського районного суду м. Харкова; про допит в судовому засіданні відповідача ОСОБА_1 як свідка; про надання правової оцінки діям представників, дотримуватися та виконувати вимоги Закону; про зупинення провадження у справі залишені без задоволення.

22 жовтня 2021 року представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до суду подано клопотання про витребування доказів, в якому просить витребувати у ПАТ КБ «Правекс - Банк» такі документи: розрахунок заборгованості за кредитом; письмову вимогу ПАТ КБ «Правекс - Банк» про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору.

Клопотання мотивовано тим, що ціна позову не відповідає розрахунку заборгованості за кредитом, в позовній заяві не зазначено ціни позову, яка б відповідала таблиці розрахунку за кредитом доданої до позовної заяви, розрахунок заборгованості не засвідчений уповноваженою особою ПАТ КБ «Правекс - Банк» і не скріплений мокрою печаткою. Вимога банку стягнути всю суму заборгованості є безпідставною і не ґрунтується на положеннях закону, вимога ОСОБА_1 про дострокове повернення кредиту не надсилалась.

09 листопада 2021 року представник АТ «Правекс - Банк» подав письмові заперечення на клопотання про витребування доказів, просив залишити його без задоволення, позовні вимоги задовольнити.

20 грудня 2021 року ОСОБА_1 також подав до суду заяву, в якій просив скасувати проведення судового засідання, яке призначено на 21 грудня 2021 року 13 годину 00 хвилин у Дзержинському районному суді м. Харкова.

Заява мотивована тим, що на ухвалу суду подана апеляційна скарга, Харківським апеляційним судом відкрито провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , на ухвалу суду від 27 вересня 2021 року. Вважає, що справа розглядається апеляційним судом, що робить неможливим розгляд справи у Дзержинському районному суді м. Харкова.

У судове засідання, призначене на 21 грудня 2021 року, представник позивача АТ «Правекс Банк» Хоміч А.А. не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином. Подав через канцелярію суду заяву, в якій просив розглядати справу без участі представника позивача. Позовні вимоги та заперечення на клопотання відповідача підтримує. Просив провести судове засідання, призначене на 21 грудня 2021 року, без фіксації технічними засобами.

У судове засідання, призначене на 21 грудня 2021 року, відповідач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 не з`явились, про дату, час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином.

Розглянувши подані клопотання, дослідивши матеріали справи, суд доходить таких висновків.

Частиною першою статті 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною другою статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до частини другої, шостої статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

При цьому суду бере до уваги положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

В силу положень частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Така правова позиція викладена Верховний Судом у постанові від 24 січня 2018 року у справі № 907/425/16.

Згідно з частиною першою статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

При цьому, за відсутності на те достатніх підстав, порушення розумних строків тривалості судового провадження, в свою чергу, є порушенням права на справедливий та публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, і як наслідок - права сторони на ефективний засіб юридичного захисту своїх прав в національному органі.

З врахуванням предмету даної цивільної справи суд вважає, що зібрані докази є достатніми, які дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду, а дослідження письмових доказів, які мають значення для розгляду даної справи та прийняття обґрунтованого рішення у справі.

Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд бере до уваги, що справа знаходиться в провадження суду з липня 2017 року. Однак з відповідним клопотання про витребування доказів у встановлений процесуальним законом строк, визначений частиною другою та третьою статті 83 цього Кодексу, представник відповідача не звернувся.

Доказів, які б підтверджували що відповідач та/або його представник вживали заходів та дії, спрямовані на отримання зазначених доказів, а також неможливості їх отримати самостійно суду не надав.

Про докази, які не можуть бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк, суд не повідомляв, докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу суду не надав.

Таким чином, відповідач та його представник таке клопотання у встановлений законом процесуальний строк не заявили, пропущено строк подання клопотання про витребування доказів, а доказів неможливості його подати суду не надано.

За таких обставин дане клопотання подано з пропуском строку, встановленого у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу, і особою, яка його подає, не обґрунтовано неможливості його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї, та не подано клопотання про поновлення пропущеного строку на його подання.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що клопотання про витребування доказів не підлягає задоволенню.

Стосовно клопотання про скасування дати судового засідання у справі, з огляду на те, що справа наразі розглядається Харківським апеляційним судом, що, на думку відповідача, унеможливлює, розгляд справи у Дзержинському районному суді, то такі доводи ОСОБА_1 є помилковими, з огляду на таке.

Пунктом 21. Розділу VII Формування і оформлення судових справ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої Накакзом Державної судової адміністрації України 20 серпня 2019 року № 814 визначено, що у разі подання апеляційної скарги на ухвали, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду, суд самостійно, виходячи з конкретних обставин справи та змісту апеляційної (касаційної) скарги, вирішує питання про перелік матеріалів, копії яких йому необхідно надіслати до суду апеляційної (касаційної) інстанції для розгляду скарги.

Копії матеріалів справи формуються в порядку, визначеному цією Інструкцією, в окремий том у спеціальну обкладинку. На лицьовому боці обкладинки вказується "Матеріали оскарження ухвали (зазначається найменування суду, який виніс оскаржувану ухвалу, дата винесення ухвали та номер справи) за апеляційною скаргою (зазначається найменування або прізвище, ім`я та по батькові скаржника)".

Матеріали оскарження ухвали формуються лише з копій матеріалів, необхідних для розгляду скарги. До матеріалів оскарження ухвали приєднується копія оскаржуваної ухвали, яка виготовляється з оригіналу ухвали з підписом судді (підписами суддів) та засвідчується суддею, а за його відсутності - одним із заступників голови суду або головою суду. При цьому копія оскаржуваної ухвали засвідчується в установленому порядку. Оригінал оскаржуваної ухвали залишається в матеріалах справи.

Опис матеріалів оскарження ухвали підписує суддя та працівник апарату суду (із зазначенням посади, прізвища, ініціалів та дати), який формує матеріали оскарження ухвали.

Матеріали оскарження ухвали надсилаються до відповідного суду у встановленому чинним законодавством порядку.

Таким чином, вимогами Інструкції передбачено, що до суду апеляційної інстанції направляються лише копії матеріалів, необхідні для розгляду скарги, матеріали цивільної справи залишаються в суді, що, у свою чергу, не перешкоджаю розгляду справи. За таких обставин об`єктивних причин неможливості проведення судового розгляду, які б перешкоджали розгляду справи, та, відповідно, проведення судового засідання не вбачається.

Більше того, такої процесуальної дії як скасування проведення судового засідання у справі Цивільним процесуальним законодавством не передбачено.

Керуючись статтями 76, 80, 84 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про витребування доказів, клопотання ОСОБА_1 про скасування проведення судового засідання у цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Правекс-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складено 21 грудня 2021 року.

Суддя В. М. Яковлева