Провадження №: 2-во/755/217/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" грудня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Яровенко Н.О., розглянувши у письмовому провадженні заяву представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду у справі № 755/18750/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні квартирою шляхом виселення, стягнення неустойки та моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні квартирою шляхом виселення, стягнення неустойки та моральної шкоди.

16 грудня 2021 року в провадження судді від представника позивача надійшла заява про виправлення описки в рішення суду від 02 серпня 2021 року, а саме виправити описку в другому абзаці резолютивної частини рішення, а саме з вулиці «АДРЕСА_3» на вулицю « АДРЕСА_3 » та після слова АДРЕСА_3 і перед номером будинку АДРЕСА_1 , зазначити слово «будинок».

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень (ч. 2 ст. 269 ЦПК України).

Таким чином, законодавець визначив дискреційне повноваження суду щодо повідомлення учасників справи при розгляді питання про виправлення описок у рішенні суду.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У даному випадку суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про розгляд питання щодо виправлення описки, а тому розгляд цього питання проводиться без повідомлення учасників справи у порядку письмового провадження без проведення судового засідання, що відповідає положенням ч. 13 ст. 7 ЦПК України. Фіксування судового процесу не здійснювалося.

02 серпня 2021 року судом було ухвалено рішення суду, яким позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні квартирою шляхом виселення, стягнення неустойки та моральної шкоди задоволено частково. Зобов`язано ОСОБА_3 усунути перешкоди в користуванні квартирою АДРЕСА_2 шляхом виселення. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 648 000 грн. неустойки. В решті позову відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 6960 грн. судового збору.

Постановою Київського апеляційного суду від 02 листопада 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково. Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 02 серпня 2021 року скасовано в частині стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 648 000 грн. неустойки та 6 960 грн. судового збору і ухвалити в цій частині нове судове рішення. Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 - 36 000 грн. неустойки, в іншій частині позовних вимог ОСОБА_2 про стягнення неустойки відмовлено. Стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 1681 грн. 60 коп. судового збору за розгляд справи районним судом. В іншій частині рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 02 серпня 2021 року залишено без змін.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала.

У відповідності до п.19 постанови пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 р. за N 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Ініціатива щодо виправлення помилок може виходити від будь-кого з осіб, які беруть участь у справі або суду. Помилки можуть бути виправлені в ухвалі суду незалежно від того, чи набрала вона законної сили і чи вона виконана. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Враховуючи вище викладене суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 , оскільки зазначення назви вулиці «АДРЕСА_3», а не «АДРЕСА_3» та не зазначення слова «будинок» не є опискою у зв`язку з чим виправленню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 261, 269 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду у справі № 755/18750/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні квартирою шляхом виселення, стягнення неустойки та моральної шкоди відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 22 грудня 2021 року.

Суддя Н.О. Яровенко