КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2021 року

справа №761/34390/19

провадження № 22-ц/824/1687/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Лапчевської О.Ф.,

при секретарі: Русинчук І.І.,

учасники справи:

позивачі - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3

відповідач - Виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - Коновальчук Яни Сергіївни на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 02 червня 2020 року, ухваленого під головуванням судді Хоменко В.С., у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання права на отримання житлових приміщень у відповідному розмірі та поновлення права позивачів шляхом зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулись до суду із вищевказаним позовом.

Вимоги обґрунтовані тим, що у 1989 році на підставі Ордеру № 51645 серії ОСОБА_1 та члени його сім`ї, а саме дружина - ОСОБА_2 , син - ОСОБА_2 , вселилися у жиле приміщення площею 15,4 м2, яке складалося з однієї кімнати у комунальній квартирі в будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 . З 07.04.1994 року за вказаною вище адресою також було зареєстровано нового члена родини, а саме: сина ОСОБА_1 - ОСОБА_3 .

Вказане приміщення ними приватизовано не було.

08.07.2017 житловий будинок в частині, де розташовувалося жиле приміщення, в якому вони мешкали, внаслідок вибуху було зруйновано, у зв`язку з чим їх було визначено постраждалими від надзвичайної ситуації.

01.09.2017 року Виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією) винесено Розпорядження № 1072 «Про деякі питання щодо вирішення ситуації, яка склалася навколо будинку АДРЕСА_2 », п. 1.4 якого Голосіївській районній в м. Києві державній адміністрації спільно з Департаментом будівництва та житлового забезпечення було доручено провести розрахунки необхідної житлової площі та надати пропозиції щодо забезпечення в установленому порядку житлом мешканців житлового будинку АДРЕСА_2 .

25.10.2017 року Виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією) винесено Розпорядження № 1329 «Про виділення коштів з резервного фонду бюджету міста Києва для фінансування заходів, пов`язаних з ліквідацією наслідків надзвичайної ситуації, що виникла у житловому будинку АДРЕСА_2 та забезпечення житлом мешканців цього будинку».

У Додатку до Розпорядження № 1329 «Список осіб, постраждалих внаслідок руйнування будинку, на АДРЕСА_2 », встановлено право позивачів на отримання від органів місцевого самоврядування приміщень житловою площею 23,0 м2. Проте, останні не погодились з відповідачем щодо розмірів житлової площі квартири, яку планувалося придбавати, оскільки запропонована відповідачем площа не відповідала мінімально допустимому рівню забезпечення громадянам, встановлену у місті Києві.

Виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не визнається право на отримання в користування жилих приміщень в розмірі більшому, ніж встановлено відповідачем, що суперечить конституційним принципам, визначеним ст. ст. 47, 48 Конституції України, ст. ст. 84, 86 Кодексу цивільного захисту України, ст. ст. 47, 48, 50, 110, 113 Житлового кодексу Української РСР, а позивачі мають право на отримання в користування квартири з мінімально допустимим рівнем комфорту проживання, який встановлено у більшому обсязі, ніж визначено відповідачем для них, у зв`язку із чим позивачі змушені звернутись до суду за захистом своїх прав.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 02 червня 2020 року позов задоволено.

Визнано право ОСОБА_1 , членів його родини - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та особи, яка має права наймача та члена родини, ОСОБА_2 , на отримання у постійне володіння та користування квартири, із житловими приміщеннями у межах площі від 36,0 м2 по 54,6 м2, яка складається з не менш ніж двох жилих кімнат у межах міста Києва.

Зобов`язано Виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) придбати та передати у постійне володіння та користування ОСОБА_1 , членам його родини - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та особі, яка має права наймача та члена родини, ОСОБА_2 квартиру, із житловими приміщеннями у межах площі від 36,0 м2 по 54,6 м2, яка складається з не менш ніж з двох жилих кімнат у межах міста Києва.

Здійснено розподіл судових витрат.

В поданій апеляційній скарзі представник виконавчого органу Київської міської ради просить рішення суду першої інстанції скасувати, постановити нове рішення про відмову в позову.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що Департаментом будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради було запропоновано ОСОБА_1 , як наймачу втраченого житла, отримати однокімнатну квартиру в межах граничної площі, але згоди на її отримання надано не було.

Оскільки, родиною ОСОБА_1 не надано згоди на отримання житла взамін того, яким вони володіли до виникнення надзвичайної ситуації, тому права позивачів порушено не було.

У відзиві на апеляційну скаргу позивачі просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

В судовому засіданні представник відповідача апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.

В судовому засіданні ОСОБА_5 проти задоволення апеляційної скарги заперечував, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.

В судовому засіданні представник позивачів проти задоволення апеляційної скарги заперечував, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позов суд першої інстанції виходив із того, що дії відповідача призвели до порушень конституційних прав позивачів на житло, та останніх позбавлено право на отримання у володіння та користування квартири, житлові приміщення якої досягали мінімального рівня встановлених норм, то права підлягають захисту та поновленню.

Однак погодитись із таким висновком суду не можна.

Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом, на підставі рішення виконкому Московської районної Ради народних депутатів № 53 від 23.01.1989 року ОСОБА_1 та членам його сім`ї, а саме: дружині - ОСОБА_2 , сину - ОСОБА_2 , було видано ордер від 01.02.1989 року № 51645 серії Б, на підставі якого останні вселилися у жиле приміщення площею 15,4 м2, яке складалося з однієї кімнати у комунальній квартирі в будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 21).

З 13.03.1989 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_2 були зареєстровані у квартирі АДРЕСА_3 , а з 07.04.1994 року за вказаною вище адресою також було зареєстровано нового члена родини, а саме: другого сина ОСОБА_1 - ОСОБА_3 (а.с. 22-25).

25.05.2004 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано (а.с. 44).

Судом також встановлено та не заперечується сторонами, що 08.07.2017 р. у будинку АДРЕСА_4 сталася надзвичайна подія, а саме: житловий будинок в частині, де розташовувалося жиле приміщення, в якому мешкали позивачі, внаслідок вибуху було зруйновано, у зв`язку з чим кожного з позивачів було визначено постраждалим від надзвичайної ситуації, (а.с. 26-29).

Після руйнації частини будівлі, постраждалих мешканців, у тому числі позивачів, було виселено з будинку та надано тимчасове помешкання у гуртожитку.

01.09.2017 року Виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією) винесено Розпорядження № 1072 «Про деякі питання щодо вирішення ситуації, яка склалася навколо будинку АДРЕСА_2 », п. 1.4 якого Голосіївській районній в м. Києві державній адміністрації спільно з Департаментом будівництва та житлового забезпечення було доручено провести розрахунки необхідної житлової площі та надати пропозиції щодо забезпечення в установленому порядку житлом мешканців житлового будинку АДРЕСА_2 (а.с. 30-31).

Відповідно до поданих районною радою та департаментом пропозицій, 25.10.2017 року Виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією) винесено Розпорядження № 1329 «Про виділення коштів з резервного фонду бюджету міста Києва для фінансування заходів, пов`язаних з ліквідацією наслідків надзвичайної ситуації, що виникла у житловому будинку АДРЕСА_2 та забезпечення житлом мешканців цього будинку». Пунктом 2 Розпорядження № 1329 передбачено виділення департаментом коштів у розмірі 25015,1 тисяч гривень для закупівлі квартир мешканцям житлового будинку, постраждалих внаслідок надзвичайної ситуації та зазначених у додатку до цього розпорядження.

Також, вказаним Розпорядженням передбачено, що закупівля квартир здійснюється відповідно до ст. 86 Кодексу цивільного захисту України в межах міста Києва за умови добровільної передачі постраждалими зруйнованого внаслідок надзвичайної ситуації житла.

У переліку осіб, визначених у Додатку до Розпорядження № 1329 «Список осіб, постраждалих внаслідок руйнування будинку, на АДРЕСА_1 , в якій вони мешкали до надзвичайної події, передбачено, що Виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією) закуповується приміщення у граничній кількості квадратних метрів житлової площі, придбання якої забезпечується за рахунок бюджетних коштів у розмірі 23,0 м2, тобто відповідачем було встановлено їх право на отримання від органів місцевого самоврядування приміщень житловою площею 23,0 м2 (а.с. 32-35).

Задовольняючи позов суд першої інстанції посилався на норми Житлового Кодексу УРСР.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 ЖК УРСР громадяни виселяються з жилих будинків державного і громадського житлового фонду з наданням іншого благоустроєного жилого приміщення, якщо: будинок, у якому знаходиться жиле приміщення, підлягає знесенню; будинок (жиле приміщення) загрожує обвалом; будинок (жиле приміщення) підлягає переобладнанню в нежилий.

Згідно з положеннями ст. 113 ЖК УРСР надаване громадянам, у зв`язку з виселенням, інше благоустроєне жиле приміщення повинно знаходитись у межах даного населеного пункту і відповідати вимогам ст. 50 цього Кодексу.

У разі виселення з жилого приміщення, меншого за розміром, ніж це передбачено для надання жилого приміщення в даному населеному пункті, виселюваному надається жиле приміщення відповідно до встановленого розміру.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що житловий будинок в частині, де розташовувалося жиле приміщення, в якому мешкали позивачі, внаслідок вибуху було зруйновано, їх було виселено з будинку та надано тимчасове помешкання у гуртожитку.

Як встановлено судом 08.07.2017 р. у будинку АДРЕСА_4 сталася надзвичайна подія, а саме: житловий будинок в частині, де розташовувалося жиле приміщення, в якому мешкали позивачі, внаслідок вибуху було зруйновано, у зв`язку з чим кожного з позивачів було визначено постраждалим від надзвичайної ситуації.

Нормами ЖК УРСР врегульовано визначення розміру жилих приміщень при наданні громадянам іншого жилого приміщення, у разі виселення з жилих будинків, які підлягають знесенню чи будинок загрожує обвалом.

Однак норми ЖК УРСР не містять положень щодо визначення розміру приміщення, у зв`язку із наданням такого приміщення особам, постраждалим при надзвичайній ситуації.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту врегульовані Кодексом цивільного захисту України.

Відповідно до ст. 84 Кодексу цивільного захисту населення України заходи соціального захисту та відшкодування матеріальних збитків постраждалим внаслідок надзвичайної ситуації включають, зокрема, забезпечення житлом. Заходи соціального захисту та відшкодування матеріальних збитків постраждалим здійснюються за рахунок, зокрема, коштів державного та місцевих бюджетів.

Частинами 1, 2 ст. 86 Кодексу цивільного захисту населення України встановлено, що забезпечення житлом постраждалих, житло яких стало непридатним для проживання внаслідок надзвичайної ситуації, здійснюється місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання шляхом:

1) надання житлових приміщень з фонду житла для тимчасового проживання;

2) позачергового надання житла, збудованого за замовленням місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання;

3) будівництва житлових будинків для постраждалих;

4) закупівлі квартир або житлових будинків.

Будівництво або закупівля житлових будинків чи квартир для постраждалих, які проживали в будинках державного або комунального житлового фонду, здійснюється за рахунок державних коштів, виділених на зазначені цілі, з урахуванням площі жилих (нежилих) приміщень та кількості кімнат, якими володів постраждалий.

Враховуючи, що внаслідок вибуху зруйновано житловий будинок, в якому проживали позивачі, і дана ситуація визначена надзвичайною, а позивачів визнано такими, що постраждали від надзвичайної ситуації, відтак до правовідносин, що склались, слід застосовувати положення Кодексу цивільного захисту населення України, який є спеціальним законом, що регулює відносини, пов`язані із захистом населення від надзвичайних ситуацій.

Частиною 2 ст. 86 Кодексу цивільного захисту населення України регламентовано надання житла постраждалому у розмірі, яким він володів до виникнення надзвичайної ситуації.

Стаття 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом.

Відповідно до листа від 09.11.2018 року за вих. № 004-550 зазначено, що в частині прав на закупівлю житлового приміщення, посилаючись на ч. 2 ст. 86 Кодексу цивільного захисту України та Розпорядження № 1329, родині ОСОБА_1 , згідно з додатком до цього розпорядження, передбачено придбання квартири в межах займаної загальної площі, що складає 23,0 м2, Крім того, зазначено, що родині ОСОБА_1 департамент пропонував однокімнатну квартиру в межах граничної площі (23,0 м2), але згоду на її отримання позивачами надано не було (а.с. 42-43).

З матеріалів справи вбачається, що позивачі мешкали у житловому приміщені площею 15,4 м2, на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов не перебували.

Враховуючи, що позивачі не мали кожен в користуванні окремого жилого приміщення та користувалися спільно лише однією кімнатою, площею 15,4 м2, на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов не перебували, Київська міська державна адміністрація діяла в межах своїх повноважень при визначенні порядку проведення процедури закупівлі квартир мешканцям будинку АДРЕСА_4 , які постраждали внаслідок надзвичайної ситуації.

Підстави для забезпечення позивачів жилим приміщенням у більшому розмірі, ніж останні володіли до виникнення надзвичайної ситуації відсутні, відтак колегія суддів не вбачає в діях Київської міської державної адміністрації порушень норм законодавства та порушень прав позивачів на житло.

Таким чином, судом першої інстанції не в повній мірі досліджено усі обставини, неправильно застосовано норми матеріального права, тому колегія суддів вважає, що рішення суду підлягає скасуванню з постановленням нового про задоволення позову.

Згідно ст. 376 ЦПК підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; недоведеність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст.ст.367, 374, 376, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - Коновальчук Яни Сергіївни задовольнити.

Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 02 червня 2020 року скасувати, постановити нове наступного змісту.

У задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання права на отримання житлових приміщень у відповідному розмірі та поновлення права позивачів шляхом зобов`язання вчинити дії відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді