ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9573/21
провадження № 2/753/6625/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" листопада 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Гусак О.С.,

з секретарем Осадчуком С.В.

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Мельник О.І.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до державного підприємства «Київський бронетанковий завод» про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся в суд з позовом до державного підприємства «Київський бронетанковий завод» (далі - відповідач, ДП «Київський бронетанковий завод») про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Позивач мотивував свої вимоги тим, що у зв`язку із скороченням штату ДП «Київський бронетанковий завод» він був звільнений з посади інженера ДП «Київський бронетанковий завод», при цьому, органи профспілки не надали згоду на таке звільнення; позивачу не запропонована для переведення посада юриста, яка була вакантна. З огляду на визначене позивач просить поновити його на посаді інженера ДП «Київський бронетанковий завод»; стягнути з ДП «Київський бронетанковий завод» на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 20 квітня 2021 року по день поновлення його на роботі; компенсувати моральну шкоду у розмірі 100 000 грн. Крім того, висловлено прохання витребувати у ДП «Київський бронетанковий завод» штатний розпис станом з 16 січня по 20 квітня 2021 року.

14 травня 2021 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу вказану позовну заяву передано судді Гусак О.С.

18 травня 2021 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.

4 червня 2021 року до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків.

7 червня 2021 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу на правилами спрощеного позовного провадження, витребувано в ДП «Київський бронетанковий завод» штатний розклад станом з 16 січня по 20 квітня 2021 року.

19 липня 2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечив проти задоволення позову, мотивуючи це тим, що станом на час вручення позивачу попередження про звільнення у юридично-договірному відділі вакантних посад юриста не було, тому 11 лютого 2021 року позивачу запропоновані такі вакансії у транспортному цеху водія транспортних засобів; в ЕД № 10 - газівника, електромонтажера стаціонарного телефонного зв`язку, електромонтажера з ремонту та обслуговуванню електроустаткування. Оскільки позивач не погодився із зазначеними вакансіями 11 березня 2021 року йому запропоновано посаду в ЕД № 10 електромонтажера з ремонту та обслуговування електроустаткування, однак позивач вказав, що такої кваліфікації не має. Таким чином, позивачу запропоновані усі наявні на підприємстві вакансії. Щодо рішення органів профспілок про ненадання згоди на вивільнення позивача відповідач зазначив, що рішення органами профспілок прийняте поза встановлений законом строк та є необґрунтоване, що в силу положень статті 43 КЗпП є підставою для реалізації роботодавцем права на вивільнення працівника.

5 серпня 2021 року до суду надійшло клопотання позивача та його представника - адвоката Карманова В.В. про розгляд справи за їх участю.

20 серпня 2021 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва клопотання від 5 серпня 2021 року задоволено, призначено справу до розгляду з повідомленням сторін на 22 вересня 2021 року.

22 вересня 2021 року у судове засідання прибули позивач, представник позивача, представник відповідача - адвокат Мельник О.І., вирішено оголосити перерву до 1 листопада 2021 року для подачі відповіді на відзив.

1 листопада 2021 року у судове засідання прибули позивач, представник позивача, представник відповідача, вирішено оголосити перерву до 22 листопада 2021 року у зв`язку із необхідністю часу для подання відповідачем до суду запитуваних документів.

15 листопада 2021 року до суду надійшла заява відповідача про виконання вимог суду щодо надсилання копій наказів про прийняття на роботу та про переведення працівників юридично-договірного відділу, а саме ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , із доданими документами.

18 листопада 2021 року до суду надійшла заява відповідача про виконання вимог суду щодо надсилання довідки про доходи позивача на посаді провідного інженера.

22 листопада 2021 року у судове засідання прибули позивач, представник позивача, представник відповідача, які підтримали раніше висловлені ними позиції.

Оцінивши наявні у справі матеріали, зазначені сторонами доводи, суд виходить з такого.

Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 15 ЦК України).

Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені (ст. 3 ЦПК України).

Згідно з принципом диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Статтею 43 Конституції України закріплено право кожного на працю.

Згідно із записами з трудової книжки позивач:

25 листопада 2016 року переведений на посаду помічника директора підприємства з питань взаємодії з військовими формуваннями ДП «Київський бронетанковий завод»;

26 лютого 2017 року переведений на посаду провідного інженера у виробничо-диспетчерський відділ ДП «Київський бронетанковий завод».

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадку зміни в організації виробництва і праці, в тому числі ліквідації, реорганізації, банкрутства або перепрофілювання підприємства, установи, організації, скорочення чисельності або штату працівників.

16 січня 2021 року згідно з наказом ДП «Київський бронетанковий завод» № 9, підписаним директором, із візами головного інженера, начальників ЮДВ, ВОП та ЗП, ВК, у зв`язку зі змінами в організації та оптимізації виробництва і праці та зменшенням обсягів виробництва, та скороченням з 15 квітня 2021 року посади провідного інженера ВДВ, вирішено попередити позивача про наступне вивільнення 14 квітня 2021 року на підставі пункту 1 статті 40 КЗпП.

11 лютого 2021 року позивач попереджений про майбутнє вивільнення із займаної посади за пунктом 1 частини першої статті 40 КЗпП України у зв`язку зі скороченням штату працівників.

Відповідно до частини третьої статті 49-2 КЗпП України одночасно з попередженням про звільнення у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці власник або уповноважений ним орган пропонує працівникові іншу роботу на тому самому підприємстві, в установі, організації, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

На виконання вказаних вимог закону у попередженні про майбутнє вивільнення запропоновано позивачу такі вакансії: водій транспортних засобів у транспортному цеху; газівник, електромонтажер стаціонарного телефонного зв`язку, електромонтажер з ремонту та обслуговуванню електроустаткування в ЕД № 10.

Позивач вказує, що відповідач протиправно у попередженні від 11 лютого 2021 року про майбутнє вивільнення не запропонував йому посаду юриста, хоча позивач має таку кваліфікацію.

Оцінюючи вказані доводи позивача суд враховує додану до позовної заяви копію першої сторінки диплому № НОМЕР_1 , згідно з яким позивач у 1978 році вступив до Горківської вищої школи МВС СРСР та 22 липня 1982 року отримав кваліфікацію юриста.

Водночас суд, зазначає, що в розумінні частини третьої статті 49-2 КЗпП України пропонування роботодавцем працівнику іншої роботи можливе виключно за наявності двох критеріїв: вакантна посада та відповідність працівника вимогам щодо кваліфікації на цій посаді.

Згідно із штатним розписом ДП «Київський бронетанковий завод» на 2021 рік у юридично-договірному відділу, в який позивач згідно із позовною заявою бажав бути переведений, містилось 4 посади: начальник відділу, юрисконсульт 1 категорії, юрисконсульт 2 категорії, юрисконсульт.

Посада начальника юридично-договірного відділу:

Баленко І.В. - з 1 січня 2021 року по цей день (згідно з наказом ДП «Київський бронетанковий завод» від 30 грудня 2020 року № 269 про переведення);

Посада юрисконсульта 1 категорії (до 1 лютого 2021 року) / провідного юрисконсультанта (з 1 лютого 2021 року) юридично-договірного відділу:

Мельник О.І. - з 17 лютого 2020 року до 1 лютого 2021 року згідно з наказом ДП «Київський бронетанковий завод» від 14 лютого 2020 року № 30 про прийняття на роботу юрисконсультом 1 категорії, з 1 лютого 2021 року згідно з наказом ДП «Київський бронетанковий завод» від 5 лютого 2021 року № 26 про установлення ОСОБА_4 кваліфікації провідного консультанта з посадовим окладом 10 650 грн;

Посада юрисконсульта 2 категорії юридично-договірного відділу:

Демченко К.О. - по 1 березня 2021 року (згідно з наказом ДП «Київський бронетанковий завод» від 1 березня 2021 року № 42 посаду юрисконсульта 2 категорії виведено зі штатного розпису).

Посада юрисконсульта юридично-договірного відділу:

Філінський А.В. - з 31 серпня 2020 року по цей день (згідно з наказом ДП «Київський бронетанковий завод» про прийняття на роботу).

Отже, станом на день вручення позивачу попередження про вивільнення - 11 лютого 2021 року вакантних посад у ДП «Київський бронетанковий завод», які б вимагали кваліфікацію юриста, не було.

11 березня 2021 року позивачу повторно запропоновано посаду електромонтажера з ремонту та обслуговуванню електроустаткування в ЕД № 10, проте позивач відмовився від зайняття цієї посади.

Таким чином, враховуючи відсутність вакантних посад у ДП «Київський бронетанковий завод», які б вимагали кваліфікацію юриста, доводи про обов`язок відповідача запропонувати позивачу таку посаду є необґрунтовані.

Відповідно до частини другої статті 43 КЗпП розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктом 1 статті 40 цього Кодексу, може бути проведено лише за попередньою згодою виборного органу (профспілкового представника), первинної профспілкової організації, членом якої є працівник.

17 березня 2021 року згідно з протоколом засідання профспілкового комітету ДП «Київський бронетанковий завод» розглянуто подання адміністрації підприємства від 10 березня 2021 року № 550/93 про розірвання трудового договору на підставі пункту 1 статті 40 КЗпП з позивачем й постановлено не надавати згоду адміністрації підприємства на його вивільнення, тому що працівникові не запропоновано всі інші вакантні посади, які з`явились на підприємстві з дня попередження про вивільнення.

29 березня 2021 року головою профспілкового комітету ДП «Київський бронетанковий завод» надіслано повідомлення директору ДП «Київський бронетанковий завод» про прийняте 17 березня 2021 року профспілковим комітетом ДП «Київський бронетанковий завод» рішення.

Позивач зазначає, що у відповідача за наявності рішення профспілкового комітету ДП «Київський бронетанковий завод» про ненадання згоди на вивільнення позивача були відсутні повноваження щодо його звільнення.

Відповідно до частини п`ятої статті 43 КЗпП України, частини четвертої статті 39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» орган первинної профспілкової організації повідомляє роботодавця про прийняте рішення у письмовій формі у триденний термін після його прийняття. У разі пропуску цього терміну вважається, що профспілковий орган дав згоду на розірвання трудового договору.

З огляду на те, що засідання профспілкового комітету ДП «Київський бронетанковий завод» відбулось 17 березня 2021 року, а повідомлення про результати цього засідання надіслано 29 березня 2021 року в силу положень частини п`ятої статті 43 КЗпП України, частини четвертої статті 39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» слід вважати, що профспілковий орган дав згоду на розірвання трудового договору.

Відповідно до першого речення частини сьомої статті 43 КЗпП України, першого речення частини шостої статті 39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» рішення виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) про відмову в наданні згоди на розірвання трудового договору повинно бути обґрунтованим.

У протоколі засідання профспілкового комітету ДП «Київський бронетанковий завод» від 17 березня 2021 року рішення про ненадання згоди адміністрації підприємства на розірвання трудового договору з позивачем мотивовано тим, що працівникові не запропоновано всі інші вакантні посади, які з`явились на підприємстві з дня попередження про вивільнення.

Відомості про перелік вакансій, які були предметом розгляду засідання профспілкового комітету ДП «Київський бронетанковий завод» 17 березня 2021 року, ні в Протоколі від 17 березня 2021 року, ні в Повідомленні голови профспілкового комітету ДП «Київський бронетанковий завод» директору ДП «Київський бронетанковий завод» від 29 березня 2021 року не зазначені. Відтак, обґрунтовані аргументи, на підставі яких профспілковий комітет ДП «Київський бронетанковий завод» дійшов до висновку про обов`язок відповідача запропонувати позивачу додаткові вакансії, відсутні.

Таким чином суд враховує доводи відповідача про необґрунтованість рішення профспілкового комітету ДП «Київський бронетанковий завод» від 17 березня 2021 року.

Відповідно до другого речення частини сьомої статті 43 КЗпП України, другого речення частини шостої статті 39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» у разі якщо в рішенні немає обґрунтування відмови в наданні згоди на розірвання трудового договору, власник або уповноважений ним орган має право звільнити працівника без згоди виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника).

Згідно з другим реченням частини третьої статті 49-2 КЗпП України при відсутності роботи за відповідною професією чи спеціальністю, а також у разі відмови працівника від переведення на іншу роботу на тому самому підприємстві, в установі, організації працівник, на власний розсуд, звертається за допомогою до державної служби зайнятості або працевлаштовується самостійно.

20 квітня 2021 року згідно з наказом ДП «Київський бронетанковий завод» № 78 у зв`язку із скороченням штату працівників на підставі пункту 1 статті 40 КЗпП позивача звільнено з роботи, вирішено виплатити вихідну допомогу та грошову компенсацію за невикористану відпустку.

Крім того, принагідно суд зазначає, що згідно з наказом ДП «Київський бронетанковий завод» від 15 січня 2021 року № 4-ВР, тобто перед наказом про попередження позивача про наступне вивільнення (16 січня 2021 року), вирішено вивести зі штатного розпису всього 8 вакантних посад та скоротити штат на 8 працівників.

За таких обставин у задоволенні позову слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтею 43 Конституції України, статтями 4, 10, 12-13, 76-81, 133, 137, 141, 258-259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 2, 38, 233, 237-1 КЗпП України, статтею 39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», суд

у х в а л и в :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до державного підприємства «Київський бронетанковий завод» про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 6 грудня 2021 року.

Суддя Гусак О.С.