Баранівський районний суд Житомирської області
Справа № 273/2806/20
Провадження № 2/273/51/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2021 року Баранівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Новицького Є. А. секретаря судових засідань Макарчук І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача - орган опіки та піклування Довбиської селищної ради Баранівського району Житомирської області про усунення перешкод у спілкуванні з малолітньою внучкою та встановлення порядку участі у її вихованні,

В С Т А Н О В И В:

16.12.2020 року до Баранівського районного суду звернулася ОСОБА_1 (надалі також позивач) з позовом до ОСОБА_2 (далі також відповідач) про усунення перешкод у спілкуванні з малолітньою внучкою та встановлення порядку участі у її вихованні.

Заявлений позов обґрунтовувався тим, що її син ОСОБА_3 і ОСОБА_2 з 25.04.2015 по 24.09.2019 перебували у зареєстрованому шлюбі. ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилася дочка ОСОБА_4 .

Протягом останніх пів року відповідач порушуючи вимоги діючого законодавства перешкоджає їй повноцінно спілкуватися з внучкою та приймати участь у її вихованні не дозволяє їм зустрічатися і разом відпочивати, забороняє внучці приходити до неї.

З огляду на викладене, позивач вирішила звернутися до суду із вказаним позовом.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, згідно поданої заяви наполягала на задоволення позову.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, згідно поданої заяви просила суд встановити для ОСОБА_1 дні та години для спілкування із внучкою: субота-з 10.00 до 10:00 неділі (два рази на місяць).

Представник третьої особи подала заяву, згідно якої розгляд справи просила здійснювати без її участі, щодо заявленого позову не заперечувала, вважала його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

В силу ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд, розглянувши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, з огляду на наступне.

Згідно ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Судом встановлено, що позивач є рідною бабою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 7, 8)).

Органу опіки та піклування Довбиської селищної ради згідно наданого висновку пропонує встановити ОСОБА_1 , дні та години спілкування з малолітньою внучкою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: субота - з 10.00 год до 10.00 год - неділі (два рази на місяць.

При цьому, суд звертає увагу на те, що відповідач була солідарною із даним висновком органу опіки та піклування.

Відповідно до ч.3 ст.51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів визначено Сімейним кодексом України.

Згідно зі ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Відповідно до ст. 257 Сімейного кодексу України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до статті 263 Сімейного кодексу України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.

Частиною другою статті 159 Сімейного кодексу України передбачено, що суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладено у статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини.

Статтею 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 р., ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 р. № 789-ХІІ, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчим органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини.

Декларація прав дитини, проголошена Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, як принципове положення визначила, що дитина повинна зростати в умовах турботи.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права.

Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (Рішення Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, п. 108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (Рішення ЄСПЛ «Bogonosovy v. Russia» від 05 березня 2019 року, п. 82).

Верховний Суд у постанові від 19.09.2018 р. (Справа №756/7995/15-ц) зауважив, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Вирішуючи питання про усунення перешкод у спілкуванні з онуками і їх вихованні, суд виходить з того, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися в сім`ї. Пріоритетним інтересом є проживання дітей у сім`ї своїх батьків, проте право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків.

На даний час між позивачем та відповідачем виникли розбіжності щодо участі позивача у вихованні онука. Позивач бажає спілкуватися з онуком, приймати участь у його вихованні, тому її порушене право підлягає захисту. Сторони зобов`язані заради інтересів дитини прикласти зусиль для нормалізації стосунків.

Оцінивши докази, що містяться в матеріалах справи, приймаючи до уваги інтереси дитини, її вік, суд вважає за необхідне задовольнити позов частково.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивача понесені нею витрати по сплаті судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних.

Керуючись ст. 4, 12,13, 81, 141, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ

Цивільний позов задовольнити частково.

Зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди у спілкуванні ОСОБА_1 з малолітньою онукою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та визначити способи участі у вихованні та спілкуванні бабусі з онукою за допомогою побачень, а саме: першого та третього тижня кожного місяця з 10 години суботи до 10 години неділі з ночівлею у її домі за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в розмірі 840 (всімсот сорок) грн. 80 коп.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Житомирського апеляційного суду через Баранівський районний суд Житомирської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є.А. Новицький