Справа № 174/441/21
п/с № 2/174/257/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2021 року м. Вільногірськ

Вільногірський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді - Ілюшик І.А.,

за участю: секретаря Шарапової О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Вільногірськ, Дніпропетровської області, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поновлення строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про поновлення строку на прийняття спадщини.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що вона народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 її батьками є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (батько) і ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (мати), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . На день смерті її матері ОСОБА_2 їй було 15 років, тобто вона була неповнолітньою і не була в змозі самостійно зробити заяву на ім`я нотаріуса про прийняття спадщини після смерті матері, а її батько (відповідач) до нотаріуса в її інтересах також не звертався, що і потягло за собою пропущення строку на прийняття нею спадщини.

На момент смерті її матері вона проживала разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 . На час відкриття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 вона своїх прав не знала і їй їх ніхто не роз`яснював і не допомагав їх на практиці реалізувати.

Про своє право бути спадкоємцем по закону після смерті своєї рідної матері вона дізналася набагато пізніше, а саме в червні 2021 р. від відповідача ОСОБА_2 (її батька).

Позивач вважає, що нею пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причин, тому є підстави для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Враховуючи вищевказані обставини, позивач просить визнати причину пропуску строку на прийняття спадщини поважною, визначити їй додатковий строк три місяці для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Ухвалою від 29.07.2021 року, відкрито позовне провадження по даній справі, в загальному провадженні та призначено підготовче судове засідання та запропоновано відповідачу подати відзив на позов з доказами його обґрунтування. Копію ухвали та копію позовної заяви із додатками було надіслано відповідачу.

У визначений в ухвалі строк відповідачем відзив не подано.

Судом приймались заходи для витребування матеріалів спадкової справи з архіву у зв`язку із припиненням приватним нотаріусом діяльності, однак до цього часу матеріали суду не надані.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву, в якій просили розглянути справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримують повністю.

Відповідач у судове засідання не з'явився, проте від нього надійшла заява, в якій він просить розглянути справу без його участі, позов визнає. Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Зважаючи на те, що всі учасники справи в підготовче засідання не з`явилися, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Ознайомившись із заявами сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 у м. Вільногірську Дніпропетровської області померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 11.04.2017 р. (а.с. 7).

Відповідно свідоцтва про народження ОСОБА_1 її батьками є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (батько) і ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (мати) (а.с. 4).

Згідно копії інформаційної довідки БТІ від 26.05.2020 року згідно інвентарної справи № 8415 реєстрової книги № 40 на квартиру АДРЕСА_2 зареєстровано право власності за ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 по 1/3 часткі за кожним (а.с. 8).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

В силу ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися в наслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст. 1220, 1221, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

В той же час, відповідно до ст.ст. 1273-1275ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого ст. 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Відповідно до ст.ст. 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне врахувавши визнання позову відповідачем, що не порушує права та інтереси інших осіб, визнати наведені в позові причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Судові витрати віднести на рахунок позивача за її клопотанням.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поновлення строку на прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини за законом після смерті спадкодавця по закону - її рідної матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Судові витрати за клопотанням ОСОБА_1 покласти на неї.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Вільногірського міського суду

Дніпропетровської області І.А.Ілюшик