КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/2649/2021 Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
У Х В А Л А

22 лютого 2021 року суддя Київського апеляційного суду Нежура В.А., перевіривши відповідність вимогам ст. ст. 352-356 ЦПК України апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 12 листопада 2020 року про видачу дубліката виконавчого листа по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк «Фінанси та Кредит» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 12.11.2020 задоволено заяву ТОВ «АНСУ» про видачу дубліката виконавчого листа.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_1 оскаржила її в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України та підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала Деснянського районного суду м. Києва постановлена 12.11.2020. Апеляційну скаргу направлено засобами поштового зв`язку до Київського апеляційного суду 15.02.2021, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Разом з тим, в апеляційній скарзі зазначено, що копію оскаржуваної ухвали отримано апелянтом 01.02.2021, про що в повідомленні суду проставлена відмітка про дату отримання та проставлено підпис апелянта. Однак, таких відомостей матеріали справи не містять.

Згідно ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, враховуючи відсутність в матеріалах справи доказів на підтвердження отримання копії оскаржуваної ухвали, тому апелянту необхідно надати до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку із зазначенням поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 12.11.2020.

Також, апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, а саме: не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

Разом з апеляційною скаргою подано заяву про відстрочення, розстрочення від сплати судового збору.

Частиною 1 статті 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення по справі.

У частині 3 статті 136 ЦПК України закріплено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В частині 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім?ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров?ю.

Отже, з наведеного вбачається, що апелянт не є суб?єктом, на якого розповсюджується дія законодавства щодо відстрочення, розстрочення сплати судового збору.

Крім того, подана заява про відстрочення сплати судового збору належним чином не обґрунтована. Апелянтом не надано до суду жодних доказів про майновий стан (довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківських документів про відсутність на рахунку коштів, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

За таких обставин, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання апелянта про відстрочення, розстрочення сплати судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подачу апеляційної скарги фізичною особою на ухвалу суду складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, апелянту необхідно сплатити судовий збір у розмірі 454,00 грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК Українисуддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення, розстрочення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 12 листопада 2020 року про видачу дубліката виконавчого листа по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк «Фінанси та Кредит» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху.

Роз`яснити заявнику право в десятиденний строк, з дня отримання копії даної ухвали, усунути виявлені недоліки, надавши до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку із зазначенням поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 12.11.2020 та докази сплати судового збору (оригінал квитанції) у встановленому законом розмірі за належними реквізитами.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.А. Нежура