ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«25» лютого 2021 року

м. Харків

справа № 635/2998/20-ц

провадження № 22ц/818/1611/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В. (суддя-доповідач),

суддів - Пилипчук Н.П., Яцини В.Б.,

учасники справи:

позивачка ОСОБА_1 ,

відповідач Акціонерне товариство «Харківобленерго»

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Харківського районного суду Харківської області від 01 грудня 2020 року в складі судді Савченка Д.М.

в с т а н о в и в:

У травні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок порушення прав споживача.

Позовна заява мотивована тим, що їй на праві власності належить домоволодіння, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та є споживачем послуг з електропостачання, які надає Акціонерне товариство «Харківобленерго», особові рахунки №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 .

25 лютого 2020 року біля 23:00 23:30 годин відбувся стрибок електричної напруги в мережі 380V, внаслідок чого у домоволодінні АДРЕСА_2 вийшов з ладу блок керування воротами, електродвіник, відеорегістратор, вінчестер, комутатор. Зі слів сусіда вона дізналась, що напруга склала 380V.

28 лютого 2020 року вона звернулась до Акціонерного товариства «Харківобленерго» з заявою щодо причини перепаду напруги 25 лютого 2020 року об 23:00 -23:30 годин та складання акту про порушення, однак жодних дій з приводу заяви позивача здійснено не було.

Зазначила, що 03 березня 2020 року вона звернулась до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 з приводу ремонту воріт, які вийшли з ладу 25 лютого 2020 року після скачку напруги в електромережі та згідно акту технічного огляду та перевірки воріт виявлено пошкодження елементів плати управління А400 воротами, що свідчить про перевищення вхідної напруги. Також, здійснено ремонтні роботи та замінено мікросхему. Загальна вартість виконаних робіт з урахуванням виїзду до місця проживання замовника й розташування воріт та запчастин склала 3350,00 грн.

Також, фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 складено акт про те, що під час огляду та перевірки відеореєстратора DS-7616NI-K2/16P, вінчестера WD40PURX, комутатора UTP3-SW08-TP120-A1 виявлено пошкодження елементів плат даних пристроїв, що свідчить про перевищення вхідної напруги. Зазначено, що ремонту ці пристрої не підлягають. У зв`язку з чим вона вимушена була замовити нові пристрої: відеореєстратор, вінчестер та комутатор, вартість яких з урахуванням налаштування та підключення відеореєстратора за місцем проживання склала 16 330,00, а саме, відеореєстратор HIKVISION DS-7616NI-K2/16P - 8 730,00 грн, вінчестер WESTERN DIGITAL WD40PURX - 3 320,00 грн, комутатор Utepo UTP3-SW08-TP120-A1 - 3 480,00 грн, налаштування та підключення відеореєстратора - 800,00 грн.

Вважала, що внаслідок перенапруги (перевищення) електроенергії в мережі в належних їй на праві власності домоволодінь, яка виникла у зв`язку з неналежним обслуговуванням енергопостачальником Акціонерним товариством «Харківобленерго» обладнання, що перебуває на його балансі, пошкоджено елементи плати управління А400 воротами, відеореєстратор, вінчестер та комутатор.

Вказала, що протиправною поведінкою відповідача щодо неї та у зв`язку із пошкодженням належного їй майна, їй завдано моральну шкоду, яку вона оцінює в розмірі 5000,00 грн.

Просила стягнути з Акціонерного товариства «Харківобленерго» на її користь завдану внаслідок порушення прав споживача матеріальну шкоду в сумі 19 680,00 грн, завдану внаслідок порушення права споживачів моральну шкоду в сумі 5000,00 грн, витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3500,00 грн та 1000,00 грн.

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 01 грудня 2020 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись рішенням суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення її позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції, ухвалюючи судове рішення, не врахував, що відповідач фактично не розглянув по суті її звернення, а тільки повідомив їй, що через складні погодні умови сталося відключення електроенергії ПЛ 0,4 кВ, які живлять вулицю. Проте, акт про порушення не складено, завдані збитки не відшкодовано.

25 січня 2021 року до суду апеляційної інстанції від Акціонерного товариства «Харківобленерго» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому вважав рішення суду законним, а апеляційну скаргу необґрунтованою. При цьому зазначив, що позивачкою не надано доказів того, що електрична енергія постачалася неналежної якості, відсутня фіксація сертифікованих приладів та сума збитків не доведена документально.

12 лютого 2021 року до суду апеляційної інстанції від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив, в якій вона зазначила, що докази постачання 25 лютого 2020 року електроенергії неналежно якості позивачем надані. Вказала, що суд першої інстанції взагалі не надав оцінку актам, які зроблені фізичними особами підприємцями щодо пошкодження пристроїв.

Частинами 1, 3 статті 369 ЦПК України передбачено, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 369 ЦПК України передбачено, що апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Аналізуючи наведені норми права, судова колегія вважає за необхідне розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без задоволення, рішення суду залишити без змін.

Рішення суду першої інстанції, з висновком якого погоджується судова колегія, мотивовано тим, що позивачка не надала належних та допустимих доказів, що б свідчили про безпосередній причинний зв`язок між діями (бездіяльністю) відповідача Акціонерного товариства «Харківобленерго» та заподіяною ОСОБА_1 майновою шкодою, внаслідок перепаду електричної енергії в її будинку.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 є користувачем послуг електропостачання за адресами: АДРЕСА_3 , АДРЕСА_2 . Постачання послуг здійснюється Акціонерним товариством «Харківобленерго» за особовими рахунками №№ НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 .

Із акту №1 передачі товарів та матеріалів на ремонт та рахунку фактури № 000004, акту № 2 здачі-приймання виконаних робіт, товарного чеку № б/н від 10 березня 2020 року вбачається, що фізична особа-підприємець ОСОБА_2 здійснила послуги щодо ремонту плати управління А400, а ОСОБА_1 сплатила 3350,00 грн (а. с.12-15).

03 березня 2020 року фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 складено акт технічного огляду, відповідно до якого за адресою: АДРЕСА_2 , під час огляду та перевірки воріт виявлено пошкодження плати управління А400 воротами, що свідчить про перевищення вхідної напруги. Здійснено ремонтні роботи та замінено мікросхему, вартість виконаних робіт з урахуванням виїзду до місця проживання замовника й розташування воріт та запчастин склала 3350,00 грн, з яких запчастини 2300,00 грн, ремонт 200,00 грн, виїзд 850,00 грн (а.с.16).

Як вбачається з акту від 03 березня 2020 року, складеного фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 , під час огляду та перевірки відеорегістратора, вінчестера, комутатора виявлено пошкодження елементів плат даних пристроїв, що свідчить про перевищення вхідної напруги. Ремонту ці пристрої не підлягають, у зв`язку з чим ОСОБА_1 замовила нові пристрої, вартість яких з урахуванням налаштування та підключення становить 16 330,00 грн, з яких відеореєстратор DS-7616NI-K2/16P 8730,00 грн, вінчестер WD40PURX 3320,00 грн, комутатор UTP3-SW08-TP120-A1 3480,00 грн (а.с.19).

Як вбачається з рахунку № б/н від 16 березня 2020 року та товарного чеку № б/н від 16 березня 2020 року вартість відеореєстратора DS-7616NI-K2/16P 8730,00 грн, вінчестера WD40PURX 3320,00 грн, комутатора UTP3-SW08-TP120-A1 3480,00 грн, налаштування та підключення відеорегістратора 800,00 грн (а.с.17,18).

ОСОБА_1 звернулась до Акціонерного товариства «Харківобленерго» з заявою від 28 лютого 2020 року, в якій просила з`ясувати причини перепаду напруги 25 лютого 2020 року о 23:00 -23:30 годин у електромережі по вулиці Центральній в смт Коротич Харківського району Харківської області, а також направити працівників Акціонерного товариства «Харківобленерго» до належних їй домоволодінь для складання акту про порушення, які відбулися 25 лютого 2020 року (а.с.20).

Також, ОСОБА_1 звернулась до Акціонерного товариства «Харківобленерго» з заявою від 28 лютого 2020 року, в якій просила замінити трансформатор, розташований біля домоволодіння по АДРЕСА_4 та встановити нові стовпи (опори) електропередачі по АДРЕСА_5 (а. с.21).

24 березня 2020 року ОСОБА_1 направила до Акціонерного товариства «Харківобленерго» скаргу від 23 березня 2020 року щодо невжиття заходів щодо з`ясування причини перепаду напруги 25 лютого 2020 року та вжиття відповідних заходів (а.с.32,33).

09 квітня 2020 року ОСОБА_1 направила до Акціонерного товариства «Харківобленерго» акт-претензію на відшкодування майнової шкоди в розмірі 19 680,00 грн (а.с.34-35,36).

Як вбачається з листа від 13 березня 2020 року № 03-55Р/02-2694 Акціонерне товариство «Харківобленерго» повідомило ОСОБА_1 , що у зв`язку зі складними погодними умовами, які підтверджені інформацією з Харківського регіонального центру з гідрометереології, 24 лютого 2020 року та 25 лютого 2020 року сталися відключення ПЛ 0,4 кВ, які живлять вулицю Центральну в смт. Коротич Харківського району Харківської області. 25 лютого 2020 року проведені ремонтно-відновлювальні роботи для відновлення в повному обсязі електропостачання мешканців. Нарікань та скарг у цей період від інших споживачів не надходило. 12 березня 2020 року фахівцями Люботинського районного відділення здійснений виїзд за адресою: вулиця Центральна № 142-А, смт Коротич, Харківський район, Харківська область та проведене обстеження повітряної лінії, за результатом якого розроблені значні додаткові технічні заходи для покращення якості електроенергії. Зазначено, що додаткові заходи з покращення якості електроенергії будуть виконані в термін до 15 квітня 2020 року (а.с.23).

Як вбачається з листа Акціонерного товариства «Харківобленерго» від 03 квітня 2020 року № 03-33/3554 аварійне відключення відбулось внаслідок непереборної сили, а їх тривалість не перевищувала визначеного законодавством терміну в 24 години (а.с.25).

З листа Акціонерного товариства «Харківобленерго» від 15 квітня 2020 року № 03-55Р/02-3904 вбачається, що Люботинським районним відділенням за адресою: вулиця Центральна, смт Коротич, Харківський район, Харківська область, виконаний ряд значних технічних заходів для покращення якості електроенергії: заміна опор, проводу, шафи ТП, встановлення кожуха трансформатора та заміна запобіжників. Зазначено, що для проведення вимірювання параметрів якості електричної енергії в точці розподілу відповідно до вимог пунктів 6.2.1-6.2.4 глави 6.2 розділу VI Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310, ОСОБА_1 необхідно повідомити зручний час для встановлення приладу вимірювання показників якості електроенергії (а.с.24).

Із листа № 04-50/4157 від 23 квітня 2020 року вбачається, що Акціонерне товариство «Харківобленерго» повідомило про неможливість врахування наданих актів технічного огляду та рахунків, як таких, що виконані неналежними особами та без належного дослідження (а.с.37).

Як вбачається з листа Харківського регіонального центру з гідрометеорології № 20-07/235 від 13 березня 2020 року щодо погодних умов 24-25 лютого 2020 року, вдень 24 лютого та вночі 25 лютого Харківська область знаходиться під впливом глибокого та активного циклону. Особливо небезпечним був вітер. За даними всіх метеостанцій області пориви вітру досягали 15-22 м/с. Швидкість вітру 15-24 м/с відноситься до небезпечного метеорологічного явища (а.с.62).

Матеріали справи містять акт №547/7300 та акт №547/7381 на капітальний ремонт та оперативний журнал №1 АК «Харківобленерго» Люботинського РВ ОДГ (а.с.69, 70, 88-92).

Як вбачається з довідки Люботинського районного відділення енергозбуту № 57РВ/21-1875 від 19 жовтня 2020 року дійсно 24 лютого 2020 року з 21:47 годин по 25 лютого 2020 року 14:30 годин відбулося автоматичне відключення ТП-214, яка живить вулицю Центральну в смт Коротич, у зв`язку із сильними поривами вітру, що спричинило замикання проводів на повітряній лінії (а.с.99).

Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання електричними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Як вбачається із змісту статті 25 Закону України «Про електроенергетику» споживачі електричної енергії, серед іншого мають право на отримання електричної енергії, якісні характеристики якої визначені державними стандартами, відшкодування збитків, заподіяних внаслідок порушення його прав, згідно з законодавством.

Відповідно до частини першої та пункту 1 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з ушкодженням здоров`я.

Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Частиною першою статті 1167 ЦК України встановлено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Як роз`яснено у пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Відповідно до частини другою статті 1210 ЦК України шкода, завдана внаслідок недоліків робіт (послуг), підлягає відшкодуванню їх виконавцем.

Частиною 3 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях

.

Звертаючись до суду з даним позовом ОСОБА_1 посилалася на те, що 25 лютого 2020 року за місцем її проживання по АДРЕСА_2 відбулась перенапруга (перевищення) електроенергії, внаслідок чого вийшов з ладу блок керування воротами, електродвіник, відеорегістратор, вінчестер, комутатор, які нею були відремонтовані.

Для настання відповідальності за статтею 1166 ЦК України є необхідною наявність складу правопорушення, а саме: шкода; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина заподіювача шкоди.

Предметом спору у цій справі є відшкодування шкоди, завданої майну позивачки унаслідок перенапруги, яка відбулась, на думку позивачки, 25 лютого 2020 року у електромережі будинку по АДРЕСА_2 , що позивачка ототожнює з протиправними діями, які полягають у неякісному наданні послуг з електропостачання.

Обов`язковою передумовою покладення обов`язку з відшкодування збитків саме на постачальника електричної енергії є встановлення причин перегоряння електроприладів та їх зв`язок із діяльністю постачальника електричної енергії, а також встановлення його вини.

Як вбачається з матеріалів справи, у зв`язку зі складними погодними умовами, які підтверджені інформацію з Харківського регіонального центру з гідрометереології, 24 лютого 2020 року та 25 лютого 2020 року сталися відключення ПЛ 0,4 кВ, які живлять вулицю Центральну в смт. Коротич Харківського району Харківської області.

При цьому, матеріали справи не містять належних та достовірних доказів того, що 25 лютого 2020 року по вулиці Центральній в смт. Коротич Харківського району Харківської області відбулась перенапруга в електричній мережі.

Надані позивачкою акти технічного огляду, складені фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 , суд першої інстанції обґрунтовано не взяв до уваги, оскільки відсутні докази наявності у цих осіб спеціальних знань та навичок, необхідних для встановлення даних обставин.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції, правильно зазначив, що позивачка не довела допустимими доказами завдання їй майнової та моральної шкоди внаслідок протиправних дій (бездіяльності) відповідача та наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями Акціонерного товариства «Харківобленерго» та завданою ОСОБА_1 шкодою.

Таким чином, докази та обставини, на які посилається ОСОБА_1 в апеляційній скарзі, були предметом дослідження судом першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні судом були дотримані норми матеріального і процесуального права, тому доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року).

Оскільки судове рішення перевіряється в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія визнає, що судове рішення судом ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судове рішення без змін.

Відповідно до статті 141 ЦПК України, а також згідно із пунктом 35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами зазначено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення, підстав для перерозподілу судових витрат немає.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.375, ст. ст. 381 384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Харківського районного суду Харківської області від 01 грудня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною, касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді Н.П. Пилипчук

В.Б. Яцина

Повний текст постанови складено 25 лютого 2021 року.