УХВАЛА
(про скасування заочного судового рішення)

"23" лютого 2021 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Зуб Г.А.
за участю секретаря Черниш О.М.,
за участю представників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові заяву представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Костіна Олексія Юрійовича про перегляд заочного рішення по справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди, -
в с т а н о в и в:

Заочним рішенням суду від 20.01.2020 р., ухваленим у справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги ВЧ № НОМЕР_1 задоволені, та стягнуто на користь останнього з ОСОБА_3 матеріальну шкоду, завдану державі в розмірі 612257 грн. 52 коп., та судовий збір на користь держави.

29.12.2020 року до суду надійшла заява від представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Костіна О.Ю., в якій він просить скасувати вказане заочне рішення суду, поновити строк для подання вказаної заяви, та призначити справу у загальному порядку, посилаючись на те, що відповідач не отримував повідомлення про розгляд справи, так як під час розгляду справи знаходився в АТО у м. Слов`янськ, та відповідач був знятий з реєстрації за вказаною адресою у позові, що позбавило його подати заперечення на позов, так як судом не враховані обставини, які мають значення для правильного вирішення вказаної справи.

29.12.2020 року вказана заява надійшла до суду, та розподілена судді Зуб Г.А.

Ухвалою судді від 12.01.2021 року прийнято вказану заяву до розгляду, поновлено ОСОБА_3 строк для звернення до суду з вказаною заявою, та призначено судове засідання.

Представник відповідача Костін О.Ю. в судовому засіданні вказану заяву просив задовольнити.

Представник ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечував проти вказаної заяви, оскільки доказів, на які посилається відповідач не надано.

Згідно з ч. 1 ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо докази, на які заявник посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Підстави і порядок притягнення до матеріальної відповідальності військовослужбовців і призваних на збори військовозобов`язаних, винних у заподіянні шкоди державі під час виконання ними службових обов`язків, передбачених актами законодавства, військовими статутами, порадниками, інструкціями та іншими нормативними актами визначено Положенням про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженим постановою Верховної Ради України від 23 червня 1995 року № 243/95-ВР.

Відшкодуванню підлягає пряма дійсна шкода, завдана розкраданням, пошкодженням, втратою чи незаконним використанням військового майна, погіршенням або зниженням його цінності, що спричинило додаткові витрати для військових частин, установ, організацій, підприємств та військово-навчальних закладів для відновлення, придбання майна чи інших матеріальних цінностей або надлишкові виплати (пункти 1, 2 цього Положення).

У пунктах 10-12 Положення передбачені підстави обмеженої матеріальної відповідальності.

У пунктах 13-15 Положення - підстави повної та підвищеної матеріальної відповідальності.

У разі якщо до прийняття рішення про стягнення матеріальної шкоди винну в її заподіянні особу було звільнено в запас чи у відставку або така особа вибула з військової частини, командир (начальник) військової частини у порядку, встановленому чинним законодавством,

подає позов до суду на суму заподіяної цією особою шкоди.

У випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом постає питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи.

Водночас встановлення правомірності дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця передбачене в адміністративному процесі в силу приписів статті 19 КАС України, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.

Цей спір підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такий, що пов`язаний з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Вказані висновки зроблені Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 13 лютого 2019 року у справі №636/93/14-ц, від 05 грудня 2018 року у справі № 11-892апп18, та від 12 грудня 2018 року в справі № 14-481цс18 і підстав для відступу від вказаної правової позиції не вбачається.

За таких підстав суд приходить до висновку, що доводи сторони відповідача, на які вони посилається в заяві, мають істотне значення для правильного вирішення справи, та враховуючи висновки ВП ВС у перелічених постановах, а тому вказана заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 287,288 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Костіна Олексія Юрійовича про перегляд заочного рішення по справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди - задовольнити.
Скасувати заочне рішення від 20 січня 2020 року по справі №953/21478/19, н/п 2/953/785/20, справу призначити до підготовчого судового засідання - 01 березня 2021 року на 09.00 год. за правилами загального позовного провадження.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Г.А. Зуб