ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/154/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" грудня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Заставенко М.О.,

з секретарем судового засідання Проценко Я.Б.,

за участю

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_5 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Худова Юлія Олександрівна, про визнання недійсним договір довічного утримання та визнання право власності на квартиру,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року ОСОБА_4 (далі ОСОБА_4 , позивач) звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі ОСОБА_2 , відповідач) про визнання недійсним договір довічного утримання та визнання право власності на квартиру, обґрунтовуючи свої вимоги наступним. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її рідна тітка ОСОБА_6 (далі ОСОБА_6 , померла), яка не склала заповіт, а тому спадкування здійснюється за законом. Позивач у встановлений строк подала заяву про прийняття спадщини - квартири за адресою АДРЕСА_1 . Згодом, позивач в квартирі виявила Договір довічного утримання від 29.02.2016. Померла про наміри укласти договір довічного утримання (догляду) ніколи не казала, навпаки, завжди говорила, що квартира дістанеться племінниці - позивачу у справі. Підпис на вказаному договорі викликає у позивача сумнів в його справжності і належності саме померлій ОСОБА_6 . Також позивач зазначає, що померла не потребувала матеріальної допомоги, майже кожного дня вона приїжджала до неї, вона її годувала, часто вона залишалася у позивача ночувати. Померла отримувала пенсію і їй цих коштів було достатньо і для сплати за комунальні послуги, так як вона користувалася пільгою як "дитина війни". Ніяких речей (одягу, взуття) вона собі останні багато років не купувала, їжу не готувала, до лікарів померла не зверталася, на здоров`я не скаржилася. Тобто підстав для укладання договору довічного утримання не було. Таким чином, позивач просить визнати недійсним договір довічного утримання від 29.02.2016 та визнати за нею право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідач заперечувала проти позовних вимог позивача, просила у задоволенні позову відмовити, посилаючись на наступне. Договір між нею та померлою був укладений у присутності нотаріуса, що підтверджується відеозаписом. Волевиявлення сторін було вільним і відповідало внутрішній волі померлої, яка мала необхідних обсяг дієздатності, а підстави, з яких позивач просить задовольнити позовні вимоги не передбачені нормами законодавства.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 17.09.2019 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

04.11.2019 від позивача надійшла заява про забезпечення позову, яка ухвалою від 05.11.2021 задоволено, накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 39,27 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 363, форма власності - приватна, розмір частки - 1, власник - ОСОБА_2 .

У підготовчому засіданні 14.01.2020 відкладено розгляд клопотання про витребування оригіналу договору довічного утримання на стадію вирішення питання про призначення експертизи, яке буде досліджуватись після стадії дослідження доказів; відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про долучення довідки; оголошено перерву в підготовчому засіданні до 17.03.2020.

Ухвалою від 14.01.2020 частково задоволено клопотання позивача, яке долучено до позовної заяви, витребувано від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сташкової Анастасії Григорівни належним чином завірену копію спадкової справи після померлої ОСОБА_6 під № 67/2019, заведену 15.07.2019 року, номер у спадковому реєстрі № 64460131; витребувано з Центральної районної поліклініки Дарницького району м. Києві відомості, чи перебувала ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на обслуговувані лікарів, чи укладала з лікарем декларацію; витребувано від Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" інформацію щодо відкритих рахунків на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 із зазначенням інформації щодо руху коштів по рахункам, у разі їх наявності, за період з 01.01.2016 року по 19.06.2019 року.

05.02.2020 до суду надійшла копія спадкової справи після померлої ОСОБА_6 під № 67/2019, яка долучена до матеріалів справи у підготовчому засіданні 14.04.2020.

18.02.2021 до суду з Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" надійшла інформація щодо відкритих рахунків на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , із зазначенням інформації щодо руху коштів по рахункам, у разі їх наявності, за період з 01.01.2016 року по 19.06.2019 року, яка долучена до матеріалів справи у підготовчому засіданні 14.04.2020.

06.04.2021 до суду з Центральної районної поліклініки Дарницького району м. Києві надійшла інформація про неможливість надати витребувані відомості через те, що померла зареєстрована за адресою, яка обслуговуються КНП "Центр первинної медико-санітарної допомоги Дарницького району м. Києва", яка долучена до матеріалів справи у підготовчому засіданні 14.04.2020.

17.03.2020 підготовче засідання не відбулось у зв`язку із запровадженням карантину.

14.04.2020 від представника позивача та представника відповідача електронною поштою надійшли заяви з проханням відкласти розгляд справи, призначений на 14.04.2020.

Підготовче засідання, призначене на 14.04.2020, відкладено на 08.06.2020 у зв`язку з неявкою у підготовче засідання усіх учасників справи.

17.04.2020 до КНП "Центр первинної медико-санітарної допомоги Дарницького району м. Києва" направлено копію ухвали від 14.01.2020, для виконання.

Підготовче засідання, призначене на 08.06.2020, знято з розгляду у зв`язку з помилковим призначенням розгляду справи на вихідний день. Підготовче засідання призначено на 07.09.2020.

У підготовчому засіданні 07.09.2020 представником позивача заявлено клопотання про долучення доказів, у задоволенні якого протокольною ухвалою відмовлено, закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті на 28.10.2020.

Судове засідання, призначене на 28.10.2020 не відбулось у зв`язку із перебуванням судді на лікарняному. Судове засідання призначено на 14.12.2020.

30.10.2020 до КНП "Центр первинної медико-санітарної допомоги Дарницького району м. Києва" повторно направлено копію ухвали від 14.01.2020, для виконання.

У судовому засіданні 14.12.2020 заслухано вступне слово представника позивача, відповідача, представника відповідача, досліджено письмові докази, досліджено електронний доказ, заслухано думку сторін щодо призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

Ухвалою від 14.12.2020 призначено у справі судову почеркознавчу експертизу, оплату за проведення якої покладено на позивача ОСОБА_4 , витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Худової Юлії Олександрівни, оригінал примірника договору довічного утримання укладеного між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 від 29.02.2016, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Худовою Ю.О., зареєстрованому в реєстрі за № 186.

27.01.2021 до суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Худової Юлії Олександрівни надійшов оригінал примірника договору довічного утримання укладеного між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 від 29.02.2016.

05.02.2021 цивільну справу направлено до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення судової почеркознавчої експертизи.

01.03.2021 до суду з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов рахунок за проведення судової почеркознавчої експертизи на суму 9 095,33 грн.

01.03.2021 надійшло клопотання експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про надання додаткових вільних зразків підпису ОСОБА_6

12.03.2021 до суду з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз повернулась цивільна справа. Призначено судове засідання для розгляду клопотання експертів на 06.04.2021.

05.04.2021 від представника позивача електронною поштою надійшло клопотання про проведення судового засідання у відсутність сторони позивача.

Ухвалою суду від 06.04.2021 витребувано з Управління пенсійного фонду України в м. Києві Відділ обслуговування № 2 документи пенсійної справи № 192185 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які містять її почерк і підпис; витребувано з АТ "Ощадбанк" документи по відкритих ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , карткових рахунках та документів про отримання нею "Картки киянина", які містять її почерк і підпис; судове засідання відкладено на 17.05.2021.

14.05.2021 до суду з АТ "Ощадбанк" надійшли копії документів по відкритих ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , карткових рахунках та документів про отримання нею "Картки киянина", які містять її почерк і підпис.

17.05.2021 від представника позивача електронною поштою надійшло клопотання про проведення судового засідання у відсутність сторони позивача.

Судове засідання, призначене на 17.05.2021, відкладено на 07.07.2021 у зв`язку із неявкою усіх сторін у справі.

24.05.2021 до суду надійшло повідомлення про відсутність відомостей щодо оплати судової почеркознавчої експертизи станом на 18.05.2021.

30.06.2021 до суду з Управління пенсійного фонду України в м. Києві Відділ обслуговування № 2 надійшли документи пенсійної справи № 192185 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

07.07.2021 від представника позивача електронною поштою надійшло клопотання про проведення судового засідання у відсутність сторони позивача.

У судовому засіданні 07.07.2021 позивачем повідомлено про намір оплатити вартість проведення судової почеркознавчої експертизи.

Ухвалою від 07.07.2021 направлено матеріали цивільної справи для проведення призначеної ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 14.12.2020 експертизи.

08.07.2021 цивільну справу направлено до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення судової почеркознавчої експертизи.

29.10.2021 з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз повернулась цивільна справа, ухвали суду від 14.12.2020 та 07.07.2021 залишені без задоволення у зв`язку із несплатою вартості експертизи.

06.12.2021 від представника позивача надійшло клопотання з проханням відкласти судове засідання, призначене на 06.12.2021

У судовому засіданні 06.12.2021 судом закінчено з`ясування обставин справи та перевірку їх доказами, проведено судові дебати, суд видалився до нарадчої кімнати.

Вислухавши пояснення сторін, їх доводи та заперечення, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню із наступних підстав.

Судом встановлено наступні обставини.

29.02.2016 між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 укладеного договір довічного утримання, який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Худовою Ю.О., зареєстровано в реєстрі за № 186 (далі Договір) /а.с.7-10/.

Відповідно до п. 1 цього Договору ОСОБА_6 передає у власність, а Набувач отримує у власність квартиру номер АДРЕСА_2 та взамін чого ОСОБА_2 зобов`язується забезпечувати Відчужувача утриманням довічно на умовах договору. Згідно п.7 ОСОБА_2 зов`язується довічно утримувати ОСОБА_6 , тобто забезпечувати грошовими ресурсами., на які Відчужувач самостійно буде забезпечувати себе харчуванням, одягом, лікарськими добами, тощо. Сторони домовилися, що утримання оцінюється Сторонами за спільною згодою у розмірі 850 грн. на місяць, які будуть щомісячно надаватися Відчужувану шляхом банківського або поштового переказу, або готівкою під розписку. Крім вищезазначеної суми, Набувач зобов`язаний щомісячно сплачувати комунальні послуги за квартиру у терміни, встановлені відповідними договорами про надання таких послуг, незалежно від того, з ким вони укладені. Кошти на оплату комунальних послуг повинні щомісячно надаватися Відчужувачу шляхом банківського або поштового переказу або готівкою під розписку. Набувач зобов`язується здійснити поховання Відчужувача квартири після його смерті або компенсувати вартість ритуальних послуг особі, яка здійснила поховання, у разі неможливості здійснити поховання Набувачем самостійно через поважні причини.

Згідно п.8 Договору грошове утримання буде щомісячно виплачуватись, починаючи з моменту укладення договору до 10 числа поточного місяця поштовим переказом або готівкою на руки під розписку або на вказаний розрахунковий рахунок. Сума грошового щомісячного утримання підлягає індексації та нараховується щорічно в лютому місяці чергового року за попередній рік з урахуванням річного індексу інфляції споживчих цін інформацією Державної служби статистики України.

В п.9 зазначено, що одноразове грошове утримання визначено сторонами за спільною згодою у розмірі 75000,00 грн., які відчужувач отримав повністю від набувача перед підписанням договору.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 померла /а.с.11,12-13,14/.

Відповідно до статті 744 Цивільного кодексу України, за договором довічного утримання (догляду) одна сторона (відчужувач) передає другій стороні (набувачеві) у власність житловий будинок, квартиру або їх частину, інше нерухоме майно або рухоме майно, яке має значну цінність, взамін чого набувач зобов`язується забезпечувати відчужувача утриманням та (або) доглядом довічно.

Сторонами в договорі довічного утримання (догляду) є Відчужувач та Набувач (ст. 746 ЦК України).

Стаття 202 ЦК України визначає правочин (різновидом якого є й договір довічного утримання) як вольові дії особи, безпосередньо спрямовані на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі (частина третя статті 203 ЦК України).

Законом закріплена презумпція правомірності правочину, а отже правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Порушення вимог законодавства щодо волевиявлення учасника правочину є підставою для визнання його недійсним відповідно до частини першої статті 215 ЦК України, а також із застосуванням спеціальних правил про правочини, вчинені з дефектом волевиявлення - під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості, тяжкої обставини.

Правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом (частина перша статті 205 ЦК України).

Загальні вимоги до письмової форми правочину встановлені у статті 207 ЦК України. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Отже, підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію.

Звертаючись з позовом ОСОБА_4 , як на підставу позову посилалась на те, що її тітка ОСОБА_6 не мала волевиявлення на укладення оспорюваного Договору довічного утримання, оскільки її підпис викликає сумнів в його справжності і належності саме померлій ОСОБА_6 .

Обов`язок доказування невідповідності підпису ОСОБА_6 на оспорюваному договорі процесуальний закон покладає на позивача, а тому саме вона зобов`язана це доводити, зокрема в спосіб, визначений нею та законом, шляхом проведення в справі судової почеркознавчої експертизи.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 04.09.2019 року у справі №760/10691/18.

За загальним правилом, встановленим статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 76 цього Кодексу доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За змістом норм статей 77, 78, 79, 80, 89 ЦПК України докази повинні відповідати критеріям належності, допустимості і об`єктивності, а в своїй сукупності - також достатності, для підтвердження наявності або відсутності обставин справи, які відносяться до предмета доказування.

Згідно з частиною 6 статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (стаття 77 ЦПК України).

Судом установлено, що оскаржуваний Договір був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Худовою Ю.О., зареєстровано в реєстрі за № 186.

Факт укладання договору зафіксовано на відеозапис, який долучено відповідачем до відзиву. Під час дослідження відеозапису, представник позивача в судовому засіданні визнала, що на відеозаписі дійсно ОСОБА_6 , однак заперечувала, що зафіксовано укладання саме спірного Договору, проте доказів цьому стороною позивача не надано.

З метою встановлення належності підпису відчужувача в оскаржуваному Договорі суд за клопотанням сторони позивача призначив почеркознавчу експертизу, оплату за проведення якої поклав на позивача.

29.10.2021 з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз повернулась цивільна справа, ухвали суду від 14.12.2020 та 07.07.2021 залишені без задоволення у зв`язку із несплатою вартості експертизи.

Відповідно до положень статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд, залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його задоволенні.

Зважаючи на викладене, суд визнає безпідставними доводи позивача про відсутність волі ОСОБА_6 на укладення договору довічного утримання.

Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За змістом статей 43 та 49 ЦПК України, позивач самостійно визначає предмет позову та на власний розсуд розпоряджається своїми правами щодо предмета позову.

Позивачем не надано жодних доказів на підтвердження обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог, тому суд відмовляє у задоволенні позову в частині визнання недійсним договір довічного утримання від 29.02.2016 з підстав необґрунтованості та недоведеності вимог.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформованої в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29.

За таких обставин, інші доводи позивача (померла не потребувала матеріальної допомоги, майже кожного дня вона приїжджала до неї, вона її годувала, часто вона залишалася у позивача ночувати; померла отримувала пенсію і їй цих коштів було достатньо і для сплати за комунальні послуги, так як вона користувалася пільгою як "дитина війни"; ніяких речей (одягу, взуття) вона собі останні багато років не купувала, їжу не готувала, до лікарів померла не зверталася, на здоров`я не скаржилася, а отже підстав для укладання договору довічного утримання не було. не стосуються предмету доказування в межах спірних правовідносин.

При цьому, суд не вбачає підстав для задоволення інших вимог позивача, оскільки вони є похідними від основної вимоги - визнання договору довічного утримання недійсним, у задоволенні якої суд відмовляє.

У відповідності до ст. 141 ЦПК України, судовий збір, сплачений при поданні позову, залишається за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 відмовити.

Скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 39,27 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 363, накладений ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05.11.2019.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя М.О. Заставенко

Повний текст рішення складено 13.12.2021.