Справа № 308/2374/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2021 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі: головуючого судді Фазикоша О.В. за участі секретаря Химинець О.Я., позивача ОСОБА_1 , представника третьої особи Гичка Б.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , про визнання об`єкту незавершеного будівництва 95% будівельної готовності об`єктом права спільної сумісної власності подружжя з рівними розмірами часток та визначення позивача співзабудовником об`єкту незавершеного будівництва 95% будівельної готовності, з подальшим введенням в експлуатацію та реєстрацією права власності,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч.6 ст.259 та ч.6 ст. 268 ЦПК України 09.12.2021 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Повний текст ухвали виготовлено та підписано 15.12.2021 року.

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 , третя особа: Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг України» про визнання об`єкту незавершеного будівництва 95% будівельної готовності об`єктом права спільної сумісної власності подружжя з рівними розмірами часток та визнання позивача співзабудовником об`єкту незавершеного будівництва 95% будівельної готовності, з подальшим введенням в експлуатацію та реєстрацією права власності.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.03.2020 позовну заяву було залишено без руху.

07.05.2020 позивачем подано заяву з додатками на виконання ухвали суду від 10.03.2020.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.05.2020 у вказаній справі відкрито провадження, призначено підготовче судове засідання.

30.10.2020 до суду від позивача надійшла заява про уточнення предмету позову, в якій позивач формує позовні вимоги наступним чином: визнати об`єкт незавершеного будівництва «Реконструкція житлового будинку гр. ОСОБА_4 з облашт. магазина по АДРЕСА_1 » 95% будівельної готовності, а саме реконструйовану за час шлюбу частку 83/100 житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , об`єктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_5 та ОСОБА_1 з рівними розмірами часток; визнати позивача співзабудовником не введеного в експлуатацію об`єкта незавершеного будівництва «Реконструкція житлового будинку гр. ОСОБА_4 з облашт. магазина по АДРЕСА_1 » 95% будівельної готовності, а саме реконструйовану за час шлюбу частку 83/100 житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , з подальшим введенням в експлуатацію та реєстрацію права власності.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 листопада 2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

До суду 24.02.2021 року надійшла заява позивача про уточнення позовних вимог, а саме в частині предмета позову, зокрема вказував з урахуванням уточнення про вимоги, якими : «визнати об`єкт незавершеного будівництва «Реконструкція житлового будинку гр. ОСОБА_4 з облашт. магазина по АДРЕСА_1 » 95% будівельної готовності, а саме реконструйовану за час шлюбу частку 83/100 об`єкта, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , об`єктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_5 та ОСОБА_1 з рівними розмірами часток; визнати позивача співзабудовником не введеного в експлуатацію об`єкта незавершеного будівництва «Реконструкція житлового будинку гр. ОСОБА_4 з облашт. магазина по АДРЕСА_1 » 95% будівельної готовності, а саме реконструйовану за час шлюбу частку 83/100 об`єкта, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , з подальшим введенням в експлуатацію та реєстрацію права власності.

16.11.2021 року подав аналогічну заяву до суду з уточненою заявою про виправлення описки в частині предмета позову.

У судовому засіданні позивач підтримав подані заяви.

У попередніх судових засіданнях відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги визнала в повному обсязі. В подальшому подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнає.

У судовому засіданні представник третьої особи ТОВ «ОТП Факторинг Україна» залишив вирышення вказаного питання на розсуд суду.

У судове засідання третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином. В матеріалах справи наявна заява, в якій він просить розглянути справу за його відсутності, не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Суд з`ясувавши думку учасників, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що подану уточнену позовну заяву належить залишити без розгляду. При цьому суд виходить з наступного.

Як наголосив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 405/3360/17, процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: -подання іншого (ще одного) позову; -збільшення або зменшення розміру позовних вимог; -об`єднання позовних вимог; -зміну предмета або підстав позову.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, у разі необхідності, зокрема, заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Право позивача подати уточнені позовні вимоги на стадії підготовчого провадження узгоджується з процесуальними правами учасника, відповідно до ч. 2 ст. 49 ЦПК України, якого, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. (ст. 120 ЦПК України)

Наслідком пропущення процесуальних строків є втрата права на вчинення процесуальної дії із закінченням строку, встановленого законом або судом.

В такому випадку, документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. (ст. 126 ЦПК України)

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При зверненні до суду позивач із заявою про поновлення строку не звертався.

Законом не передбачена можливість вирішення питання про поновлення строку за ініціативою суду.

Відповідно до п.6 ч.2ст.43 ЦПК України,учасники справи зобов`язанні виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Суд вбачає, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4ст.12 ЦПК України). Та саме на сторін (їх представників) покладено обов`язок цікавитись та слідкувати станом розгляду справи, а також дотримуватись процесуальних строків здійснення тих, чи інших процесуальних дій.

Обґрунтованих посилань на поважність пропуску строку для подання вказаної заяви до суду, позивачем не надано.

Таким чином, позивач пропустив строк подання заяви про зміну (уточнення) позовних вимог, що мало бути зроблено не пізніше до закінчення підготовчого судового засідання.

В частині першій статті 127 ЦПК передбачено право учасника справи подати клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку з зазначенням у ньому поважних причин його пропуску. Згідно ч.4 ст.127 ЦПК одночасно з поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія, щодо якої пропущено строк.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням того, що позивачем подано заяву (клопотання) про уточнення зміну предмету позову після закриття підготовчого засідання, з пропуском встановленого процесуального строку, ним втрачено право на подачу заяви про уточнення позовних вимог, а клопотань про поновлення процесуального строку позивачем не подано, а тому, заява позивача про уточнення позовних вимог підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 120, 126, 197, 279, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в

Заяву позивача від 24.02.2021 року та 16.11.2021 року про уточнення позовних вимог за позовом - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош