Справа № 646/8189/21
№ провадження 2/646/3043/2021
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про залишення позовної заяви без руху)

17.12.2021 м.Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова Демченко С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Сипачової Ірини Миколаївни про визнання свідоцтва про спадщину недійсним,

у с т а н о в и в:

13 грудня 2021 року ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Сипачової І.М., в якій просить визнати недійсним свідоцтво про спадщину за померлим ОСОБА_4 , видане приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Сипачовою І.М., поновити строк для прийняття спадщини та покласти на відповідачів судові витрати.

Дослідивши вказану позовну заяву вважаю, що вона не відповідає вимогам ст.175,177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а згідно з п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна також містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивач, звертаючись до суду в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , просить суд визнати недійсним свідоцтво про спадщину, що залишилась після смерті ОСОБА_4 , видане приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Сипачовою І.М., посилаючись на те, що її малолітня донька - ОСОБА_2 , яка також є донькою померлого ОСОБА_4 , внаслідок неналежного виконання приватним нотаріусом своїх обов`язків щодо повідомлення спадкоємців першої черги про відкриття спадщини та недобросовісної поведінки відповідача ОСОБА_5 , була позбавлена можливості скористатися своїм правом на подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька, а також поновити строк для прийняття спадщини.

До позовної заяви в якості доказу додається лише копія свідоцтва про народження ОСОБА_2 .

Отже, у порушення вимог п.5, п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позивач, окрім свідоцтва про народження ОСОБА_2 та посилання на спадкову справу № 49/2020, не зазначив більше жодних доказів на підтвердження викладених нею обставин (паспорт ОСОБА_1 , свідоцтво про право на спадщину, свідоцтво про смерть ОСОБА_4 , докази на підтвердження належності спадкодавцю спадкового майна, на яке видано свідоцтво про право на спадщину, постанова нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва на право на спадщину у зв`язку з пропущенням строку на таке звернення ), а також не зазначив щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, не зазначив докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Крім того, відповідно до ч.6 ст. 177 ЦПК України до заяви про визнання акту чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акту чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акту чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.

У позовній заяві позивач просить витребувати від приватного нотаріуса Сипачової В.М. спадкову справу, але це посилання не відповідає вимогам до клопотання про витребування доказів, передбаченим ст.84 ЦПК України.

Отже, позивачу необхідно надати копію свідоцтва про право на спадщину або належним чином оформлене клопотання про витребування доказів.

Також позивач просить суд поновити строк для прийняття спадщини.

Разом з тим, відповідно до п.3 Глави 13 цього Порядку нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови у письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Відповідно до п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року - свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Разом з тим, в матеріалах позовної заяви відсутня постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмова позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину, таким чином відсутні обставини, які свідчать про те, що між сторонами у даній справі виник спір з приводу спадкування.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 3 ст.177 ЦПК України передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

Як слідує зі змісту позовної заяви, позивач посилається на підставу її звільнення від сплати судового збору, яка визначена у п.14 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п.14 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання заяви, апеляційної та касаційної скарги про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб.

Посилання позивача про звільнення від сплати судового збору на підставі п.14 ч.2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судом не береться до уваги, оскільки позивач звернувся до суду з позовною заявою, а не з заявою.

Суд звертає увагу позивача, що Закон України «Про судовий збір» розмежовує поняття «позовна заява» та «заява». Відповідно до вказаної норми права судовий збір не справляється за подання саме заяви, а не позовної заяви, оскільки законодавець розмежовує дані поняття.

Позивач звернувся до суду із позовною заявою, а тому він не звільняється від сплати судового збору при її подачі.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року із змінами і доповненнями, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору та його звільнення є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачем не надано суду доказів на підтвердження того, що вона не має можливості сплатити судовий збір у встановленому законодавством розмірі.

Так, згідно з вимогами ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2021 рік встановлений у розмірі 2270 грн.

Положеннями ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною собою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем заявлені дві позовні вимоги немайнового характеру, а саме: визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним та поновлення строку для прийняття спадщини.

Положеннями абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З огляду на викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір, передбачений п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, яка містить дві вимоги немайнового характеру на розрахунковий рахунок: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0020661, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Згідно зі ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Сипачової Ірини Миколаївни про визнання свідоцтва про спадщину недійсним - залишити без руху.

Встановити позивачці строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачці, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, у встановлений судом строк, позов буде вважатися неподаним та буде повернутий позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя С.В. Демченко