КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 грудня 2021 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Поліщук Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 , на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Воловиченко Віталій Валерійович про встановлення фактів, що мають юридичне значення; визнання довіреності недійсною; визнання договору купівлі-продажу недійсним; визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із з позовною заявою, у якій просив:

- встановити факт, що він ( ОСОБА_1 ) є племінником ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- встановити факт, що ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день своєї смерті постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 ;

- встановити факт, що ОСОБА_3 не проживала постійно зі ОСОБА_5 на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- визнати недійсною довіреність, видану 14 жовтня 2014 року ОСОБА_5 на ім`я відповідача ОСОБА_4 , посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу за реєстровим №1567;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири, укладений 16.10.2014 року між ОСОБА_4 , який діяв в інтересах ОСОБА_5 на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Воловиченко В.В. за реєстровим №1567;

- визнати за ним ( ОСОБА_1 ) право власності на квартиру АДРЕСА_2 , у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- визнати за ним ( ОСОБА_1 ) право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2021 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Встановлено факт родинних відносин, що ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною тіткою ОСОБА_1 , а останній є її рідним племінником.

Не погодившись з ухваленим рішення в частині відмови в задоволенні позовних вимог, представником ОСОБА_1 - адвокатом Хомичем І.О., засобами поштового зв`язку 19 листопада 2021 року направлено апеляційну скаргу, яка містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та заяву про звільнення від сплати судового збору.

Клопотання про поновлення строку мотивоване тим, що у судовому засіданні 07 жовтня 2021 року оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду першої інстанції, повний текст якого складено 11 жовтня 2021 року. Копію повного тексту оскаржуваного рішення стороною позивача булоотримано 20.10.2021 року, що підтверджується копією відповідної розписки.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК).

Суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи вважає, що строк на апеляційне оскарження рішення суду підлягає поновленню, оскільки апеляційна скарга подана з дотриманням тридцятиденного строку, передбаченого ст. 354 ЦПК України, після отримання копії повного тексту рішення суду (том 3 а.с. 117).

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно із пунктом 3 частини 4 та частини 5 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі зокрема і в разі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. (п. 1 ч. 1 ст. 1).

До апеляційної скарги позивачем додано заяву про звільнення від сплати судового збору, обґрунтовану тим, що розмір судового збору за подачу апеляційної скарги для ОСОБА_1 є занадто обтяжливим, оскільки перевищує 5 % розміру його річного доходу за попередній календарний рік.

У Постанові Пленуму № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК (у редакції ЦПК 2017 року стаття 136) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК(у редакції ЦПК 2017 року стаття 12) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При розгляді справ ЄСПЛ встановлює, чи був, з однієї сторони, дотриманий баланс між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи, та з іншої - правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема, правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді; для того, щоб гарантувати такий справедливий баланс, та, власне, зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від судового збору тих заявників, які можуть довести свою погану фінансову ситуацію (справа "Шишков проти Росії" (Shishkov v. Russia), заява №26746/05). Крім того, на переконання ЄСПЛ, при оцінюванні розміру судового збору слід обов`язково враховувати питання фінансової спроможності заявника його сплатити, а також обставини конкретної справи та стадію провадження (справа "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland), заява №28249/95); підставою для рішення суду про звільнення від сплати судового збору може бути майновий (фінансовий) стан особи (справа "ФК Мретебі проти Грузії" (FC Mretebi v. Georgia), заява № 38736/04).

Зазначаючи про те, що майновий стан позивача ОСОБА_1 не дозволяє сплатити судовий збір, його представник будь-яких доказів майнового стану останнього (довідка про облік у центрі зайнятості, довідка ДФС про розмір річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, довідка ПФУ про розмір отримуваної пенсії, у разі її призначення), які б підлягали оцінці судом, не надав.

На підставі викладеного, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з роз`ясненням права позивача надати відповідні докази на підтвердження його майнового стану або надати оригінал платіжного документа про сплату судового збору.

Підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», визначено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір справляється у розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", у редакції на час пред`явлення позову, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір», у редакції на час пред`явлення позову, передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно із частиною 4 статті 6 Закону України «Про судовий збір», якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», у редакції на час подання позову, ставка судового збору при поданні фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру складала 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а немайнового характеру складала - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду (січень 2017 року - 1600,00 грн., 0,4 його розміру - 640,00 грн., 5 його розмірів - 8000,00 грн.).

Пунктом 9 частини 1 статті 80 ЦПК України, у редакції 2004 року, який діяв на час пред`явлення позову, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Як убачається з матеріалів справи, то позов складається з вимоги майнового характеру - визнання за позивачем права власності на два об`єкти нерухомого майна.

Отже, зважаючи на обсяг нерухомого майна, при поданні даного позову судовий збір позивачем за вимоги майнового характеру підлягав сплаті не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в розмірі 8000,00 грн.

Крім того, позивачем заявлено чотири вимоги немайнового характеру без врахування задоволеної судом вимоги, в частині якої рішення не оскаржується, (встановлення факту проживання ОСОБА_5 за відповідною адресою; встановлення факту, що ОСОБА_3 не проживала постійно зі ОСОБА_5 на час відкриття спадщини; визнання недійсною довіреності; визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири), унаслідок чого судовий збір при поданні позову за чотири вимоги немайнового характеру підлягав сплаті в розмірі 2 560,00 грн.

За вимогу майнового характеру та вимоги немайнового характеру загалом позивачем при поданні позову необхідно було сплатити 10 560,00 грн.

Зважаючи на те, що при поданні апеляційної скарги судовий збір підлягав сплаті в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, то заявник при апеляційному оскарженні рішення суду повинен сплатити судовий збір у розмірі 15 840,00 грн. на наступні платіжні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Особі, яка подає апеляційну скаргу, слід надати Київському апеляційному суду (судді Поліщук Н.В.) документ про сплату судового збору у вказаному розмірі та на зазначені реквізити.

При вчиненні дій, що пов`язані з виконанням цієї ухвали, особі, якій вона адресована, відповідь слід надавати за адресою Київського апеляційного суду, судді Поліщук Н.В.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 354, 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2021 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2021 року залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення порушення вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, що викладені в ухвалі, - протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що у випадку невиконання вимог ухвали в цій частині апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук