Справа № 628/5121/21
Провадження № 2/628/1533/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 грудня 2021 року Куп`янський міськрайонний суд Харківської області в особі судді Клімової С.В., перевіривши відповідність позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства « Українська залізниця», третя особа: Первинна профспілкова організація Виробничого підрозділу « Локомотивне депо Куп`янськ» регіональної філії « Південна залізниця» Акціонерного товариства « Українська залізниця» Вільної профспілки Південної залізниці про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі та виплати заробітної плати з дня відсторонення по день поновлення на роботі, -

ВСТАНОВИВ:

20.12.2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Куп`янського міськрайонного суду з позовною заявою до відповідача Акціонерного товариства « Українська залізниця», третя особа: Первинна профспілкова організація Виробничого підрозділу « Локомотивне депо Куп`янськ» регіональної філії « Південна залізниця» Акціонерного товариства « Українська залізниця» Вільної профспілки Південної залізниці про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі та виплати заробітної плати з дня відсторонення по день поновлення на роботі.

Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки позовної заяви, які унеможливлюють відкриття провадження у справі та обумовлюють необхідність залишення позовної заяви без руху.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суд повинен перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту прав, а також дотримання правил підсудності та виконання вимог встановлених для форми, змісту позовної заяви.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідатистатті 175 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем при зверненні до суду з цим позовом, не додано доказів сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», передбачено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Статтею 5 Закону України«Про судовийзбір» закріплено перелік осіб, які звільнені від сплати судового збору під час розгляду справи у всіх судових інстанціях. Зокрема, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 вказаного Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду в справі № 728/2955/18 від 10 січня 2019 року, де зазначено, що починаючи з 01 вересня 2015 року позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позовів про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Як слідує із змісту позовної заяви, наведених позивачем мотивів та додатків до позову, останнім оспорюється наказ відповідача № 288/ОС від 09.12.2021 про відсторонення позивача від роботи на час відсутності щеплення проти COVID-19 без збереження заробітної плати, тобто ним фактично порушується питання про допуск до виконання своїх трудових обов`язків, адже позивача не було звільнено із займаної ним посади, а лише відсторонено.

Разом з тим, поняття відсторонення від роботи і звільнення з роботи згідно положень чинного Кодексу законів про працю України не є ідентичними, оскільки поновлення на попередній роботі можливе лише в разі визнання незаконним звільнення працівника або переведення його на іншу роботу (що передбачає остаточне припинення попередніх трудових обов`язків працівником та отримання ним винагороди (заробітної плати) за виконану роботу) на відміну від відсторонення, яке передбачає лише тимчасове припинення виконання працівником трудових обов`язків без позбавлення займаної посади, та поновлення виконання працівником попередніх трудових обов`язків на займаній посаді після припинення обставин, що слугували причинами відсторонення.

Предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Натомість, використання позивачем певної назви матеріально-правової вимоги не змінює дійсної суті вимоги та не може слугувати підставою для застосування пільги щодо сплати судового збору, передбаченої п. 1 ч. 1ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Як вбачається з позовної заяви, прохальна її частина має одночасно вимогу майнового характеру та вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 908,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 3ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Як вже зазначалось, позивач, вказуючи на обставини відсторонення його від роботи на певний період, вважає наказ відповідача щодо цього незаконним та просить його скасувати, одночасно просить поновити позивача на роботі. Наразі позивачу слід визначитися із вимогою щодо поновлення на роботі, зважаючи, що позовна заява не містить обґрунтування та доказів в їх підтвердження щодо припинення трудових відносин в контексті норм Кодексу законів про працю України.

Далі, позивачем не конкретизовано другу вимоги прохальної частини позову.

В пункті 2 прохальної частини позову позивач просить: «зобов`язати відповідача виплатити позивачу невиплачену заробітну плату за час незаконного відстроронення з 09.12.2021 року по день поновлення на роботі з урахуванням, що година праці коштує 142,25 ( повний розрахунок позивач змеже надати в день винесення рішення).

Однак, вказана вимога також є неконкретизованою та викладеною некоректно, оскільки відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Неконкретизованість позовних вимог може викликати в подальшому ускладнення виконання судового рішення. Так, відповідно до ч. 1 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відтак, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог, зазначивши в прохальній частині позову, яка саме сума підлягає виплаті.

Крім того позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер та надати до суду оригінали підтверджень сплати судового збору.

При цьому, оскільки позивачем не зазначено в позові ціну позову або суму грошової компенсації, яку він просить стягнути, то суд позбавлений можливості самостійно визначити суму судового збору за звернення позивача до суду з вимогою майнового характеру.

Реквізити для сплати судового збору р/р UA0020643, отримувач коштів : Куп`янське УДКСУ/м. Куп`янськ, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), ККДБ : 22030101, код банку отримувача 899998.

Щодо підсудності цієї справи суд зазначає таке.

За загальним правилом, визначеним ч. 1,2 ст. 27 Цивільного процесуального кодексу України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше передбачено законом; позови до юридичної особи пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань.

Статтею 28 Цивільного процесуального кодексу України передбачено виключну підсудність справ за вибором позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Цивільного процесуального кодексу України позови, зокрема, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

При ознайомленні судом з текстом позовної заяви, можна дійти висновку про те, що позивач вирішив скористатися своїм правом на вибір підсудності цієї справи, звернувшись до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області з позовом за своїм зареєстрованим місцем проживання, яке вказано в позові, а саме: АДРЕСА_1 .

Однак, при зверненні до суду з цим позовом, позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів зареєстрованого місця проживання за зазначеною вище адресою, натмість позивачем надано копію паспорта з якого вбачається, що остання адресса місця реєстрції АДРЕСА_2 , анульовано 24.07.2017 року, однак інша адреса реєстрації відсутня.

Відповідно до ч. 2 ст. 27 ЦПК України, позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Вказані вище обставини є перешкодою для визначення підсудності та здійснення подальших процесуальних дій.

Відтак, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачеві часу, необхідного для усунення зазначених недоліків.

Згідно зі ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Запропонувати позивачу виправити вказані недоліки в строк не пізніше 10-ти днів з дня отримання ним копії даної ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Керуючись ст. ст. 27, 28, 83, 175, 177, 185, 187, 260, 353-354 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства « Українська залізниця», третя особа: Первинна профспілкова організація Виробничого підрозділу « Локомотивне депо Куп`янськ» регіональної філії « Південна залізниця» Акціонерного товариства « Українська залізниця» Вільної профспілки Південної залізниці про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі та виплати заробітної плати з дня відсторонення по день поновлення на роботі залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви у 10-денний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом усунення вищевказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на офіційному порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://kpm.hr.court.gov.ua/sud2023/gromadyanam/csz/

Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя С.В. Клімова