Справа № 419/2471/21
Провадження № 2/419/443/2021
14 грудня 2021 року Новоайдарський районний суд Луганської області
у складі: головуючого судді - Іванової О. М.,
при секретарі- Московченко О. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Новоайдар Луганської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_1 звернулась до Новоайдарського районного суду Луганської області з даним позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 13.08.2019 року вона та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб. Від шлюбу мають малолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На даний час шлюбні відносини фактично припинені, оскільки сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть. Спір про сумісно нажите майно та місце проживання малолітньої дитини на час розгляду даної справи у сторін відсутній. Спільне життя не склалося через протилежні погляди на сумісне життя та сімейні обов`язки, відсутність взаєморозуміння, втрату почуття взаємної поваги та любові один до одного. Позивач вважає, що подальше перебування у шлюбі суперечитиме її інтересам, а тому просить суд розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2 .
Ухвалою судді Новоайдарського районного суду Луганської області від 29.10.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.
Позивач - ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, надала до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, заперечень проти заочного розгляду справи до суду не надала.
Відповідач - ОСОБА_2 відзиву на позов не надав, у судове засідання не з`явився, про причину неявки суд не повідомив, хоча був належним чином сповіщений про дату, час та місце судового засідання, що підтверджується опублікованим оголошенням про виклик до суду на офіційному веб-порталі Судової влади України (а.с.19-27) та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.28), заяви про розгляд справи за його відсутності не надав.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно положень ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
У відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, оцінивши наявні у справі докази у відповідності до ст. 89 ЦПК України за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх досліджені, приходить висновку, про те, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. ст. 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до оригіналу свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 13.08.2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, 13.08.2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстровано шлюб, після державної реєстрації шлюбу прізвище чоловіка - " ОСОБА_1 ", прізвище дружини - " ОСОБА_2 ", актовий запис №3277 (а.с.5). Від шлюбу сторони мають малолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 (а.с.7).
Спір про сумісно нажите майно та місце проживання малолітньої дитини на час розгляду даної справи у сторін відсутній.
Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Статтею 105 СК України визначено, що однією із підстав для припинення шлюбу є його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст. 110 СК України.
Згідно з п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Судовим розглядом встановлено, що шлюбні відносини між позивачем та відповідачем фактично припинені, спільне життя не склалося через протилежні погляди на сумісне життя та сімейні обов`язки, відсутність взаєморозуміння, втрату почуття взаємної поваги та любові один до одного. Подальше перебування у шлюбі суперечитиме їх інтересам. Спір про сумісно нажите майно та місце проживання малолітньої дитини на час розгляду даної справи у сторін відсутній.
Зважаючи на те, що між сторонами сімейні відносини припинені, жодних дій з боку подружжя, спрямованих на примирення та збереження сім`ї не здійснюється, суд приходить до висновку про необхідність розірвання шлюбу між сторонами.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Зважаючи на те, що при зверненні до суду позивач зазначила про бажання після розірвання шлюбу надалі іменуватися прізвищем « ОСОБА_1 », на підставі ст. 113 СК України, суд вважає за доцільне при ухваленні рішення про розірвання шлюбу між сторонами залишити позивачу прізвище набуте в шлюбі.
Відповідно до ч. 4 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
На підставі ч. 2 ст. 115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Висновки суду підтверджуються письмовими доказами, дослідженими у судовому засіданні.
Відповідно до ст. ст. 21, 24, 56, 105, 110, 112, 113, 114, 115 Сімейного кодексу України, керуючись ст. ст. 3, 12, 13, 80, 81, 259, 263-265, 280, 354 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб зареєстрований між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 13.08.2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №3277- розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище " ОСОБА_1 ".
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його проголошення до Луганського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача ,поданою протягомтридцяти днівз дняйого проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Головуючий О. М. Іванова