Справа № 296/9729/20
У Х В А Л А

Іменем України

23 лютого 2021 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Драч Ю.І., розглядаючи в порядку письмового провадження без повідомлення учасників заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Рожкової О.С. у цивільній справі №296/9729/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про стягнення моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

У провадженні судді Корольовсього районного суду м.Житомира Рожкової О.С. перебуває цивільна справа №296/9729/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про стягнення моральної шкоди.

З матеріалів справи вбачається, що підготовче судове засідання призначено на 23.02.2021 року.

17.02.2021 року позивачем ОСОБА_1 подано заяву про відвід головуючого судді Рожкової О.С. Заява обґрунтована тим, що ухвалою від 04 жовтня 2019 року кримінальну справу № 296/5834/16-к розглядала слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира Рожкова О.С. Однак, такі заяви розглядає суддя та приймає рішення. Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Рожкова О.С. не має повноважень розглядати зазначену справу. Ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 24.01.2020 року скасовано ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 04.10.2019 року. Посилаючись на те, що у позивача є підозра в упередженості судді при розгляді зазначеної справи, ОСОБА_1 , керуючись п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, заявив відвід головуючому судді Рожковій О.С.

Згідно ухвали Корольовського районного суду м.Житомира від 18.02.2021 заяву ОСОБА_1 про відвід головуючому судді Рожковій О.С. визнано необґрунтованою.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.02.2021 року вирішення питання про відвід передано судді Драч Ю.І.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 Цивільного процесуального кодексу України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове за сідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст. 40 Цивільного процесуального кодексу України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, вивчивши заяву про відвід та дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 36 Цивільного процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Так, відповідно до ст.ст. 3, 10 Цивільного процесуального кодексу України цивільні справи вирішуються на основі закону, за умов, що виключають сторонній вплив на них. Процесуальною гарантією забезпечення безсторонності та об`єктивності суду є право відводу. Можливість заявити відвід суду має забезпечити надійний захист процесу від ймовірного негативного впливу з боку упередженого суду. Метою відводу судді є недопущення до вирішення справи упередженого судді.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 39 Цивільного процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Підстави для відводу судді можуть мати об`єктивний чи суб`єктивний характер.

Пряма чи побічна заінтересованість судді у результаті розгляду справи може бути підставою як для відводу, так і для самовідводу. Заінтересованість може мати юридичний або побутовий характер.

Якщо заяву про відвід подає особа, яка бере участь у справі, підстави відводу потребують доказуванню. Чинним законодавством не передбачено, якими саме засобами доказування можуть бути доведені підстави для відводу.

Отже, за умовами ч. 5 ст. 39 Цивільного процесуального кодексу України, з огляду на підстави відводу, а саме: у зв`язку з наявністю обставин, які викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді, заявник не звільнений від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Проаналізувавши матеріали справи з метою встановлення обставин, які є підставами звернення із заявою про відвід, суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав у задоволенні заяви про відвід, оскільки не надано належних доказів, що викликали б сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, інших підстав для відводу судді, передбачених ст.ст. 36 та 37 Цивільного процесуального кодексу України, судом також не встановлено.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Окрім того, у висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Як вбачається з доводів позивача, то заявлені ним підстави для відводу ґрунтуються на обставинах його незгоди із діями судді під час розгляду заяви, поданої ОСОБА_1 в рамках іншої справи.

Між тим, жодних підстав для задоволення відводу не вбачається, оскільки незгода сторони із рішеннями (діями) судді у цій чи інших справах не можуть бути підставами для відводу судді.

З аналізу вказаних норм законодавства у взаємозв`язку із наведеними позивачем у заяві від 17.02.2021 року підставами для відводу судді, обставин для задоволення заяви про відвід не вбачається.

З огляду на вищевикладене, заява позивача про відвід судді Рожкової О.С., подана в межах розгляду цивільної справи №296/9729/20, є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , поданої в межах розгляду цивільної справи №296/9729/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про стягнення моральної шкоди - відмовити.

Справу №296/9729/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про стягнення моральної шкоди - передати для продовження розгляду в тому ж складі суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ю. І. Драч