279/6747/21
2/279/2444/21

17 грудня 2021 року
Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Шульга О.М. по позовній заяві ОСОБА_1 до центру розвитку дитини №4 відділу освіти Коростенської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди, -
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визнання протиправним та скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди.
Подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.
Так, відповідно до ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити в тому числі, зазначення ціни позову, оскільки від цього залежить визначення суми судового збору; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.
Так, позовна заява не містить ціни позову. Заявляючи вимогу про виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що по суті є вимогою майнового характеру, позивач не навела розрахунок та не обґрунтувала вказану вимогу даними про свій заробіток, обмежившись у резолютивній частині вимогою про витребування у відповідача довідки про середній заробіток.
Статтею 83 ЦПК України визначено, що докази суду подають сторони та інші учасники справи разом з поданням позовної заяви.
Суд сприяє у витребуванні доказів якщо сторона має складності самостійно такий доказ отримати.
Доказів про те, що позивач має складності з отримання довідки про свій заробіток до позовної заяви не подано.
Збирання доказів у справі не є обов`язком суду, який також не може перебирати на себе права та обов`язки сторін у справі, передбачених ЦПК України.
Частиною ч.4 ст.177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, який за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2021 року становить 908 гривень і підлягає сплаті за наступними реквізитами:
Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
Позивачем одночасно заявлено 1 вимогу майнового характеру, при цьому не зазначено ціну позову, та 3 вимоги немайнового характеру, отже, до сплати, з урахуванням наведеного, підлягає судовий збір у розмірі 3632 гривні.
Оригінал квитанції про сплату судового збору надається до суду.
Посилання позивача в позовній заяві на п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», як на підставу звільнення від сплати судового збору є хибним, оскільки на підставі вказаної норми закону під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі, лише у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.
Заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.
У постанові Верховного Суду України від 30 листопада 2016 року у справі № 6-1121цс16 зроблено висновок, що починаючи з 01 вересня 2015 року, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.
Відсторонення від роботи не є звільненням, а допуск до роботи не є поновленням на ній, отже, позивач у даній справі не звільняється від сплати судового збору за пред`явленими вимогами.
Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, 177 ЦПК України, протягом 5 днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст.ст.175-177, 185 ЦПК України, -
П О С Т А Н О В И В :
Позовну заяву ОСОБА_1 до центру розвитку дитини №4 відділу освіти Коростенської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди залишити без руху.
Надати позивачеві 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: