Справа № 368/1108/20
Провадження № 2/368/171/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2021 р. Кагарлицький районний суд Київської області

В складі:

Головуючий - суддя Закаблук О.В.

При секретарі судових засідань - Балацька В.В.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик Київської області в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності подружжя, суд, -

В С Т А Н О В И В :

15.10.2020 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності подружжя, в прохальній частині якої позивач просить суд винести рішення, на підставі якого:

1. Провести поділ житлового будинку та господарських споруд, що розташовані в АДРЕСА_1 , відповідно до часток 1/2 та 1/2 між ним та відповідачкою по справі.

2. Провести поділ земельної ділянки розміром 0,2479 га, призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер: :01:363:0025, розташованої в АДРЕСА_1 , відповідно до часток 1/2 та 1/2 між ним та відповідачкою.

3. Призначити по справі комплексну судову будівельно-технічну та земельно -технічну експертизу щодо можливих варіантів поділу та визначення часток в натурі житлового будинку та господарських споруд та земельної ділянки, розміром 0,2479 га, призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер: :01:363:0025, які знаходяться за адресою АДРЕСА_1 .

4. Після проведення комплексної судової будівельно-технічної та земельно- технічної експертизи, мною будуть уточнені позовні вимоги, щодо конкретного поділу та визначення належних нам часток житлового будинку та господарських споруд, земельної ділянки у відповідності до запропонованих експертом варіантів поділу .

5. Припинити право спільної часткової власності сторін на нерухоме майно, яке підлягає поділу в натурі.

Свої позовні вимоги позивач в мотивувальній частині позовної заяви обгрунтовує наступними обставинами справи та нормами права:

20.04.2018 Кагарлицьким районним судом Київської області було ухвалено заочне судове рішення у цивільній справі № 368/1542/17 за моїм позовом до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності набутої подружжям за час шлюбу.

Даним судовим рішенням за ноим та відповідачкою було визнано право приватної власності по 1/2 частини домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ,загальною площею 69,9 кв.м., житловою площею 34,2 кв.м., а також по 1/2 частини земельної ділянки, кадастровий номер :01:363:0025, яка розташована за адресою в АДРЕСА_1 , цільове призначення -для будівницті та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і спору площа 0,2479 га.

Право власності на дане нерухоме майно зареєстроване мною встановленому законом порядку, що підтверджується витягом з державної реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності в 16.08.2018.

Станом на сьогоднішній день, відповідачка незаконно обмежує доступ до належної йому частини житлового будинку, тобіж не допускає його до його ж домоволодіння, а якщо він намагається зайти до будинку вона влаштовує сварку.

З вини відповідачки ОСОБА_2 він не взомрзі потрапити до свого домоволодіння орієнтовно з 2018 року, відповідач постійно чинить йому перешкоди у потраплянні до його частини домоволодіння та всіляко усуває його від права на користування житловим приміщенням будинку АДРЕСА_1 , а тому він вимушений жити за вищевказано адресою.

З цього приводу 25.09.2020 він звернувся до Кагарлицького відділені поліції Обухівського ВП ГУНП в Київській області із заявою про вчинене кримінальне правопорушення за ознаками ч. 1 ст. 162 Кримінального кодек України (порушення гарантії недоторканості житла).

А тому у нього виникла необхідність у зверненні до суду на предмет поділу (виділу у натурі частки) вищевказаного спірного будинку та земельної ділянки на самостійні об`єкти нерухомого майна та відокремлені приміщення з власним входом до нього.

Згідно зч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України, визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особисто немайнового або майнового права та інтересу.

2. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 6) зміна правовідношення;

Разом з цим, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до п. 2 Постанови ПВС № 7 від 04.10.1991 «Про практи застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», визначено, що судам підвідомчі спори, пов`язані з правом приватної власності на жилий будинок, зокрема: б) про виділ частки з будинку (поділ будинку), що є спільною власністю (частковою чи сумісною).

Водночас п. 6 даної постанови ПВС вказує, що при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст. 115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. У цьому разі окремі підсобні приміщення (кухня, коридор тощо) можуть бути залишені в загальному користуванні учасників спільної часткової власності. Порядок користування жилим будинком може бути встановлено також і між учасниками спільної сумісної власності.

При неможливості виділу частки будинку в натурі або встановлення порядку користування ним, власнику, що виділяється, за його згодою присуджується грошова компенсація. Розмір грошової компенсації визначається за угодою сторін, а при відсутності такої угоди, судом по дійсній вартості будинку на час розгляду справи.

Згідно з ч. 1 ст. 364 ЦК України, визначено, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Ч. 2 ст. 364 ЦК України, визначено, якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Згідно з ч. 3 ст. 364 ЦК України, у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Ч. 3 ст. 358 ЦК України, визначено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Відповідно до ч. 1 ст. 377 ЦК України, до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).

Згідно з ч. 1 ст. 379 ЦК України, житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше жиле приміщення, призначені та придатні для постійного або тимчасового проживання в них.

Ч. 1 ст. 380 ЦК України, визначено, що житловим будинком є будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання.

Отже, виходячи з аналізу вище наведених правових норм, виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим у разі, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Відтак, поділ майна, що перебуває у спільній власності, допускається тільки в тому випадку, коли це можливо без нерозмірного збитку для призначення цього майна. Відповідно до цього, у п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 04.10.1991 року «Про практику застосування законодавства, що регулює прав власності громадян на житловий будинок», з доповненнями та змінами зазначено, що поділ права спільної власності на житловий будинок можливий, якщо кожній зі сторін може бути виділена окрема частина будинку із самостійним виходом.

Як роз`яснено у п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 04 жовтня 1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» при поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.

Так, вирішуючи дану цивільну справу, слід звернути увагу, що ВССУ, у справі № 664/859/15-ц від 06.06.2016, дійшов висновку про те, що визначальним для поділу будинку в натурі, що перебуває у спільній частковій власності є не порядок користування ним, а розмір часток та технічна можливість такого поділу відповідно до часток співвласників.

З огляду на вищенаведене, з метою правильного вирішення даної цивільної справи, вважаю за необхідне призначити комплексну судову будівельно - технічну та земельно - технічну експертизи щодо спірного домоволодіння та земельної ділянки, які належать їм з відповідачкою на праві спільної часткової власності.

За правовою нормою ч. 1 статті 87 Земельного кодексу України право спільної часткової власності на земельну ділянку, виникає, зокрема:

а) при добровільному об`єднанні власниками належних їм земельних ділянок;

б) при придбанні у власність земельної ділянки двома чи більше особами за цивільно-правовими угодами;

в) при прийнятті спадщини на земельну ділянку двома або більше особами;

г) за рішенням суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЗК України, володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди, у судовому порядку.

Ч. З ст. 88 ЗК України, визначено, що учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації.

Згідно з ч. 4 ст. 120 ЗК України, визначено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.

Станом на сьогоднішній день, існує усталена судова практик аналогічних спорів, яка доступна для огляду та розміщена в Єдиному державному реєстрі судових рішень, а саме: Постанова ВСУ від 19.06.2019 справа № 750/2807/15ц; Постанова ВСУ від 03.04.2019 справа № 444/1113/14; Постанова ВСУ від 23.12.2019 справа № 289/1401/15-ц; Постанова ВСУ 16.10.2019 справа № 490/2697/15-ц.

На виконання вимог ст. 175 ЦПК України, слід зазначи наступне:

4) способами захисту моїх прав та інтересів, є визнання права (п. 1 1 ст. 16 ЦК України), припинення дії, яка порушує право (п. 3 ч. 2 ст. 16 ] України), а також, за загальним правилом положень про захист цивілье прав та інтересів судом (абз. 1 п. 10 ч. 2 ст. 16 ЦК України), визначено, і суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, і встановлений договором або законом.

5) письмовими доказами вищенаведених обставин, які систем покладені в обґрунтування позовних вимог, є такі документи:

- Заочне рішення Кагарлицького районного суду Київської області справі № 368/1542/17 від 20.04.2018;

- витяг про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно;

- паспорт позивача;

- РНОКПП;

6) заходи досудового врегулювання спору не проводились та законе не передбачені.

7) заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяв не здійснювалися.

8) до заяви додається наступний перелік документів та інших доказів:

- ксерокопія заочного рішення Кагарлицького районного суд Київської області у справі № 368/1542/17 від 20.04.2018;

- ксерокопія витягу про державну реєстрацію речових прав на нерухом майно;

- ксерокопія паспорту позивача;

- ксерокопія довідки про присвоєння РНОКПП;

У розпорядженні позивача немає нового технічного паспорту на житловий будинок, що є предметом спору сторін, оскільки відповідачка чинить перешкоди у доступі до житлового будинку.

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, як позивач поніс у зв`язку із розглядом даної справи складається із судового збору та становить: 840 грн. 80 коп ., що підтверджуєтьо оплата адвокату за надання юридичної допомоги у збиранні, підготовці документів до суду та написання даної позовної заяви до суду про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності , яка становить 1000 грн. та підтверджується квитанцією.

10) Підтверджує, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У зв`язку з вищевикладеним та керуючись ч. 1, 2 ст. 16, ст. 115, ч. 1 ст. 321, ч. 1, 2 ст. 183, ч. З ст. 358, ч. 1, 2, 3 ст. 364, ч. 1, 2 ст. 367, ч. 1, ст. 377, ч. 1 ст. 379, ч. 1 ст. 380 ЦК України, ст. 87, ч. 1, 3 ст. 88, ч. 4 ст. 120 ЗК України, п.п.2,6,7 Постанови ПВС № 7 від 04.10.1991 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» Наказу міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково- методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», - позивач просить суд задовольнити вимоги, викладені в прохальній частині його позовної заяви.

15.10.2020 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15,4) Перехідних Положень ЦПК України для слухання справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., присвоєно справа № 368/1108/20, провадження № 2/368/652/20.

03.12.2020 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу, на підставі якої відкрито провадження у справі, прийнято рішення про проведення справи в загальному позовному порядку, та, відповідно, призначсено справу до підготовчого судового засідання на 11 год. 00 хв. 25.01.2021 року.

25.01.2021 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 09 год. 00 хв. 17.02.2021 року в зв`язку з клопотанням відповідачки ОСОБА_2

15.02.2021 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування витрат на утримання майна, що є у спільній частковій власності, в якій зазначено наступне:

У провадженні Кагарлицького районного суду Київської області знаходиться цивільна справа №368/1108/20 за позовом ОСОБА_1 до неї ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності подружжя.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Оскільки вона отримала первісний позов лише 22.01.2021 року, а договір з адвокатом вона уклала 29.01.2021 року, тому мінімальні строки подання відзиву у кількості 15-ти днів із врахуванням вихідних 13.02.. 14.02. закінчуються 15.02.2021 року, отже, даний позов вона подає у встановлені законом строки.

04.10.1980 року було зареєстровано шлюб між нею, - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який 13.09.2017 року було розірвано рішенням Кагарлицького районного суду Київської області.

28 грудня 2006 року було придбано згідно договору купівлі-продажу житловий будинок АДРЕСА_2 , який було зареєстровано в БТІ на неї, - ОСОБА_2 .

20 квітня 2018 року рішенням Кагарлицького районного суду даний будинок було поділено між подружжям та визнано право власності за кожним на 1,2 частину домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа 69.9 кв. м., житлова площа 34.2 кв.м. та на на 1/2 частину земельної ділянки, кадастровий номер :01:363:0025, площею 0.2479 га, на якій розташований даний будинок.

Отже, зазначене вище майно є спільною частковою власністю.

Відповідно до ст. 360 ЦК України законодавства відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності співвласник зобов`язаний орати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів(обов язкових платежів) а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов 'язаннями, пов 'язаними із спільним майном.

На практиці це означає, що в разі якщо хтось з учасників права спільної часткової власності ухиляється від участі в спільних витратах і інші співвласники змушені були внести за нього відповідні платежі, вони вправі стягнути з нього цю частину витрат. Учасники спільної часткової власності, як це випливає зі змісту ст.ст. 540, 541 ЦК України, несуть часткову відповідальність за спільними боргами.

Позивач з вересня 2016 року в будинку не проживає, що підтверджується довідкою сільської ради, спільні кошти- зарплату і пенсію з того часу додому не приносив, ніякої, в тому числі і матеріальної участі у догляді за домоволодінням, а також у сплаті комунальних послуг не приймає.

Разом з тим, з того часу і по цей день лише вона сплачувала комунальні послуги за газ та світло, доглядала за будинком, проводила поточний ремонт у будинку, узаконила прибудову та виготовила нову технічну документацію на будинок, тобто весь цей час сплачувала за себе та за відповідача, що позбавляло її значної частини коштів, а значить права на гідне забезпечення умов життя. При цьому вона має зовсім невеликі статки, отримує мінімальну заробітну плату в м. Києві, з якої третю частину витрачає на дорогу. Довідку про розмір заробітної плати надасть в судове засідання, як і квитанції про оплату комунальних послуг та договори.

Так, за період з листопада 2016 року і по січень включно 2021 року вона заплатила за електроенергію 8511 грн. 75 коп.. а за газ та його доставку 20708грн. 98 коп. Отже, всього разом 29220 грн. 68 коп.

Крім того, за цей час вона узаконила перебудову другого поверху та виготовила новий технічний паспорт, за що заплатила відповідно 3000 грн. та 1800 грн.. всього разом 4800 грн.00 коп.

Також, провела поточний ремонт, на який витратила 25000 грн., які взяла в кредит в «ІІриват Банку», довідку надав в судове засідання. За ці кошти вона придбала гідроакумулятор для опалення, насос в криницю, почистила криницю, відремонтувала дах у літній кухні, придбала фарби та інші будівельні матеріали для поточного ремонту в будинку, дрова для опалення каміну, щоб зменшити плату за газ.

Отже, відповідач, який ухиляється від утримання свого майна, спричинив їй матеріальні збитки, які вона хоче повернути і тому, за захистом своїх прав вона змушена звертатися до суду з даним зустрічним позовом.

Згідно зі ст. 55 Конституції України права та свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожна особа мас право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Аналогічне положення міститься й у ч. 1 ст. 5 І ЦІК України.

Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Попередній розрахунок витрат складається з судового збору 908 грн., витрат на правову допомогу у 800 грн.(підтверджуючі документи надам в судове засідання).

В теперішній час іншими судами України, за її заявами не розглядаються справи з аналогічними позовними вимогами з приводу відшкодування витрат на утримання спільного майна.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 55 Конституції України, ст.ст. 15, 16. 360. 540. 541,ст.ст.5. 12. 81. 174-177, 184 Ц11К України, позивачка просить суд:

1. Зустрічний позов прийняти до спільного розгляду з первісним позовом у цивільній справі №368/1108/20 за позовом ОСОБА_1 до мене ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власнос ті подружжя.

2. Стягнути з ОСОБА_1 на її користь кошти у сумі 29510 (двадцять девять п`ятсот десять) гривень, які вона витратила на утримання 1/2 частини домоволодіння, що перебуває у спільній власності та належить відповідачу.

15.02.2021 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшов відзив відповідачки ОСОБА_2 на позовну заяву, в якому зазначено наступне:

У провадженні Кагарлицького районного суду Київської області знаходиться цивільна справа №368/1108/20 за позовом ОСОБА_1 до неї ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності подружжя.

Відповідно до ст. 43, 49 ЦПК України Відповідач має право подавати докази, подавати заяви та клопотання, надават и пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження Відповідач, як учасник справи, викладає письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до ст. 178 ЦПК України у відзиві Відповідач викладав заперечення проти позову після одержання позовної заяви Відповідач має право подати до суду письмове заперечення проти позову.

Крім того, відповідно до ч. 7 даної етап і відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Тому, по-перше, що вона хоче пояснити суду, так це строки подання даного відзиву.

Оскільки, вона отримала даний позов лише 22.01.2021 року, а договір з адвокатом вона уклала 29.01.2021 року, тому мінімальні строки подання відзиву у кількості 15-ти днів із врахуванням вихідних 13.02., 14.02. закінчуються 15.02.2021 року, отже, даний відзив вона подає у встановлені законом строки.

По-друге, хоче висловити свої заперечення та міркування з приводу позовних вимог, висунутих до неї Позивачем.

Ознайомившись із позицією Позивача, що викладена в його позовній заяві, та вимогою щодо виділення в натурі його часток із спільного майна подружжя, визначеної заочним рішенням Кагарлицького районного суду Київської області 20.04.2018 року у справі №368/1542/17, а саме: 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_2 та 1/2 частину земельної ділянки, на якій побудований даний будинок площею 0,2479 га, кадастровий номер :01:363:0025, вважає, що зазначені вимоги відповідають закону, є обгрунтованими, і можуть бути задоволені судом, але при врахуванні та дотриманні її прав та інтересів і відшкодування їй матеріальних затрат.

Свою умову обгрунтовує наступним:

У відповідності до ч. 1 та ч. 2 ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними, поділ земельної ділянки регламентується ст. 88 ЗК України. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Як випливає з положення ч. 1 та ч. 3 ст. 367 ЦК України та ст. 88 ЗК України, поділ в натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, може бути здійснено за домовленістю між співвласниками, шляхом укладання договору про поділ нерухомого майна, який повинен бути вчинений у письмовій формі з обов`язковим його нотаріальним посвідченням учасниками правочину.

Вона згодна застосувати позасудове врегулювання майнового спору, однак, Позивач навіть не робив таких спроб. При цьому вводить в оману суд, стверджуючи в своєму позові, що не може потрапити до будинку з 2018 року. За весь період з вересня 2016 року по даний час він не приїздив жодного разу і про заяву 25.09.2020 року в поліцію вона дізналася з позовної заяви.

Особисто вона проти компенсації за її частку, і також заперечує проти продажу даного будинку та поділу між ними виручених коштів.

Незважаючи на те, що частки подружжя в спільній сумісній власності визначаються рівними, суд може відступити від засади рівності часток подружжя, ураховуючи інтереси неповнолітніх дітей, непрацездатних повнолітніх: дочки, сина, інтереси одного з подружжя, що заслуговують на увагу, а також, якщо один із подружжя не дбав про матеріальне забезпечення сім`ї, приховав, знищив чи пошкодив спільне майно, витрачав його на шкоду сім`ї (частини 2, 3 статті 70 СК).

Дійсно, Позивач з вересня 2016 року в будинку не проживав, що підтверджується довідкою сільської ради, спільні кошти- зарплату і пенсію, які є спільним майном згідно закону, дійсно витрачав на шкоду сім"ї, оскільки з того часу додому не приносив.

Відповідно до ст. 360 ЦК України законодавства відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності співвласник зобов 'язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів(обюв язкових платежів) а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов язаннями. пов язаними із спільним майном.

В той же час з того часу і по цей день лише вона сплачувала комунальні послуги за газ та світло, доглядала за будинком, проводила поточний ремонт у будинку, виготовила нову технічну документацію на будинок.

При цьому вона має зовсім невеликі статки, отримує мінімальну заробітну плату в м. Києві, з якої третю частину витрачає на дорогу. Довідку про розмір надасть в судове засідання, як і квитанції про оплату комунальних послуг.

Відповідно до норм чинного законодавства та судової практики для виділу частки із спільного нерухомого майна повинна бути технічна можливість. Насамперед це означає, що частка яка виділяється повинна бути реально окремим об`єктом нерухомого майна. При цьому частка, яка залишається у іншого власника (власників) має також бути окремим об`єктом нерухомого майна в розумінні ст. 181 ЦК України. Тобто, з певної точки зору при будь-якому виділі частки з нерухомості, завжди відбувається поділ цієї нерухомості на два самостійних об`єкта.

Отже, вона згодна на те, щоб їхній будинок був переобладнаний в двохквартирний, але висловлює побажання, щоб їй залишилася та частина будинку, до якої ввійде теперішній вхід, оскільки на переобладнання будинку в неї немає коштів.

Також хоче зауважити, що хоч літня кухня і не віднесена до житлової площі, але вона повністю обладнана та придатна до проживання однієї особи, причому з газовим опаленням.

Крім того, хоче зазначити, що цей будинок це єдине місце її проживання. В той же час позивач має інше місце проживання, зазначене в позові. Просить, щоб суд це врахував.

Згідно зі ст. 55 Конституції України права та свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожна особа мас право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Аналогічне положення міститься й у ч. 1 ст. 5 ЦПК України.

Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Для відшкодування вищезазначених витрат на утримання будинку вона вирішила подати зустрічний позов, до якого надасть квитанції та документи на будинок.

Попередній розрахунок витрат надає до відзиву.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 43, 178 ЦПК України, відповідачка просить суд винести рішення, на підставі якого:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до неї ОСОБА_2 про поділ спільної власності в натурі, - задовольнити, враховуючи рішення Кагарлицького районного суду від 20.04.2018 року.

17.02.2021 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 09 год. 00 хв. 17.03.2021 року в зв`язку з клопотанням представника відповідача.

03.03.2021 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшов відзив на зустрічну позовну заяву, який подано позивачем ОСОБА_1 , в якому зазначено наступне:

Кагарлицьким районним судом Київської області розглядається цивільна справа № 368/1 108/20 за його позовом до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності подружжя та зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 про відшкодування витрат на утримання майна, що є у спільній частковій власності.

Відповідно до ст. 178 ЦПК України, відповідач має право подати відзив на позов, у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову.

Так, щодо наведених позивачем обставин та правових підстав зустрічного позову, він не погоджується та повністю заперечує проти них, виходячи з наступного.

По - перше, позивачка за зустрічним позовом не обгрунтувала свої регресні вимоги щодо сплати нею комунальних послуг за газ та світло.

У зв`язку з цим, ОСОБА_4 не надала суду: а) докази про укладення нею договору на постачання електроенергії та г) докази про укладення нею договору на газопостачання.

Також, у підтвердження позовних вимог, позивачка не падала суду і довідку про відсутність заборгованості за спожиту електроенергію та газ.

Слід зазначити, що з 2016 року він не проживає в належному йому будинку.

З 2016 по 2020 рік позивачка чинила йому перешкоди в доступі до його частини будинку. З цього приводу він вимушений був звертатися до поліції, що підтверджується листом Кагарлицького відділення поліції Обухівського ВП ГУНП в Київській області від 20.10.2020 № 189/109/10091/01 -20р.

По - друге, позивачка вказує, що між сторонами виникли зобов`язальні відносини, які випливають зі ст. ст. 540, 541 ЦК України.

Однак, при цьому, позивачка не надала суду письмових доказів, які підтверджують термін (строк), зі спливом якого, виник спір у сфері зобов`язальних відносин між сторонами.

Зокрема, ОСОБА_4 не надала суду доказів направлення на адресу відповідача письмової вимоги про виконання зобов`язань боржником та поштових документів про її вручення йому, як відповідачу.

Саме невиконання в 7 (семи денний) строк боржником своїх зобов`язань на вимогу кредитора, і є підставою для звернення до суду з відповідним регресним позовом.

Враховуючи те, що вказані зобов`язальні відносини передбачають їх врегулювання у позасудовому порядку, ОСОБА_4 не надала суду доказів на підтвердження пред`явлення йому письмової вимоги про виконання зобов`язання, в порядку визначеному ч. 2 ст. 530 ЦК України.

За таких обставин, можна дійти висновку, що зобов`язальні відносини між ними тривають.

Про це свідчить те, що Позивачка не надала суду письмових доказів на підтвердження факту виникнення спору, що може випливати тільки з факту порушення строку (терміну) виконання зобов`язання (ч. 2 ст. 530 ЦКУ).

Згідно з ч. 2 ст. 530 ЦК України, визначено, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

По - третє, необгрунтованими є вимоги позивачки щодо відшкодування їй коштів за виготовлення технічної документації на будинок.

Як вбачається із технічного паспорту на будинок, виготовленого 10.04.2018 ФОП ОСОБА_5 , замовником технічної інвентаризації була тільки позивачка.

Даний технічний паспорт був виданий лише на ім`я позивачки, не дивлячись на те, що будинок належить їй порівну по 1/2 частині.

Про зазначені обставини, позивачка не могла не знати, так як на них вона посилається у своєму позові.

Таким чином, технічний паспорт на його ім`я не видавався, тому вимоги позивачки про відшкодування їй коштів за виготовлення технічного паспорту на будинок є безпідставними.

Четверте, однаково безпідставними є вимоги позивачки щодо відшкодування їй коштів пов`язаних з витратами, які вона понесла внаслідок проведення ремонту в будинку та компенсування витрат, пов`язаних із узаконенням прибудови до будинку.

Враховуючи те, що будинок належить їм порівну по 1/2 частині та є об`єктом права спільної часткової власності, позивачка не узгоджувала з ним, як із співвласником, свої дії пов`язані із проведенням поточного ремонту в будинку. Про внесення позивачкою поліпшень до спільного будинку, він дізнався виключно зі змісту позовної заяви.

Водночас, до своєї позовної заяви, позивачка не надала суду:

- фотодокументи (світлини), на підтвердження факту проведення поточного

ремонту в будинку;

- Акту виконаних робіт з проведення ремонту;

- Видаткові накладні з придбання речей та засобів для ремонту;

- Документи з ДАБІ, на підтвердження факту узаконення прибудови до житлового будинку;

- Розрахункових документів, що підтверджують вартість ремонту;

- Інші документи у підтвердження зазначених у зустрічному позові обставин.

Разом з цим, вимоги про грошову компенсацію внаслідок проведеного позивачкою ремонту є необгрунтованими, також і з наступних підстав.

Він, будучи співвласником будинку, не надавав згоду (дозвіл) на проведення в ньому ремонту, як позивачці так і третім особам;

Між ним та позивачкою не укладався договір про порядок володіння та користування спільним майном;

Між ними не визначались конкретні частки (виділ/поділ) у праві спільної часткової власності на будинок, що розташований по АДРЕСА_1 .

Згідно з ч. 1 ст. 358 ЦК України, визначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Отже, вважає, що даний позов є повністю необгрунтований та бездоказовий.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 178 ЦПК України, повідомляє, що вимоги за пред`явленим до нього позовом він повністю не визнає через відсутність письмових доказів.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 178 ЦПК України, повідомляє, що проти пред`явленого до нього позову та щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, він повністю заперечує.

Відповідно до п. б ч. 3 ст. 178 ЦПК України, повідомляє, що перелік документів та інших доказів, що можуть бути додані до відзиву, не містять додатки до відзиву.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 178 ЦПК України, повідомляє, що попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач очікує понести в зв`язку із розглядом справи, не визначений.

Отже, у зв`язку з вищевикладеним та керуючись ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, - позивач ОСОБА_1 просить суд:

- У зустрічному позові ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування витрат на утримання майна, що є у спільній частковій власності, - повністю відмовити.

17.03.2021 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 12 год. 00 хв. 19.04.2021 року в зв`язку з клопотанням представника відповідача.

19.04.2021 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 09 год. 00 хв. 18.05.2021 року в зв`язку з обопільним клопотанням сторін про надання терміну на можливість укладення мирової угоди по даній справі.

18.05.2021 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 10 год. 00 хв. 05.07.2021 року в зв`язку з неявкою сторін по справі.

05.07.2021 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 11 год. 00 хв. 08.09.2021 року в зв`язку з клопотанням відповідачки.

08.09.2021 року в підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 17 год. 00 хв. 06.10.2021 року в зв`язку з клопотанням представника відповідача.

06.10.2021 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 10 год. 00 хв. 22.11.2021 року в зв`язку з клопотанням відповідачки.

22.11.2021 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 09 год. 00 хв. 20.12.2021 року взв`язку з неявкою відповідачки та її представника.

15.12.2021 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшло письмове клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення по справі судової будівельно - технічної експертизи, в якій зазначено наступне:

- Кагарлицьким районним судом Київської області розглядається цивільна справа № 368/1108/20 за його позовом до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності подружжя.

Належне йому майно складається із 1/2 частини житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та належить мені на підставі заочного рішення Кагарлицького районного суду Київської області у цивільній справі № 368/1542/17 від 20.04.2018.

Право власності на присуджену частку в будинку зареєстроване ним у встановленому законом порядку, що підтверджується витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 16.08.2018.

У зв`язку з розглядом судової справи№ 368/1108/20, постала необхідність у з`ясуванню обставин, що мають значення для вирішення даної справи.

Частиною 1 ст. 103 Цивільного процесуального кодексу України, визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

- для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Так, проведення судової будівельно-технічної експертизи, має значення для правильного вирішення спору. Проведення такої експертизи потребує спеціальних знань в дослідженні об`єктів нерухомого майна.

Крім того, необхідність у призначенні експертизи, зумовлена тим, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

2. Ці дані встановлюються такими засобами:

- висновками експертів (гі. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК України)

З огляду на це просить суд призначити судову будівельно-технічну експертизу.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України, визначено, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно

У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Частиною 5 ст. 103 ЦПК України, визначено, що учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Водночас, пунктом 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, визначено, що суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: призиачення судом експертизи.

Згідно з п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 04.10.1991 року «Про практику застосування законодавства, що регулює право власності громадян на житловий будинок», з доповненнями та змінами зазначено, що поділ права спільної власності на житловий будинок можливий, якщо кожній зі сторін може бути виділена окрема частина будинку із самостійним виходом.

Згідно з п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 04 жовтня 1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» при поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.

Визначальним для поділу будинку в натурі, що перебуває, у спільній частковій власності є не порядок користування ним, а розмір часток та технічна можливість такого поділу відповідно до часток співвласників. (Висновок у справі ВССУ, у справі № 664/859/15-ц від 06.06.2016).

Відповідно до п. 1.2.2.Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Пауково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, визначено, що основними видами (підвидами) експертизи є:

- будівельно-технічна (в т. ч.);

Основними завданнями будівельно-технічної експертизи є:

- визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна (п. 5.1. Інструкції).

З огляду на вищенаведене, з метою правильного вирішення даної цивільної справи, вважає за необхідне призначити судово будівельно - технічну експертизу щодо спірного домоволодіння, які належать їм з відповідачем на праві спільної часткової власності.

У зв`язку з вищевикладеним та керуючись частинами 1, 2, 3, 5 ст. 103, п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, п. п. 6, 7 Постанови ПВС № 7 від 04.10.1991 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» п. 1.2.2. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експерт-них досліджень та Науково- методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, - позивач ОСОБА_1 просить суд винести судове рішення у виді ухвали, на підставі якої:

1. Призначити у цивільній справі № 368/1108/20 за його позовом до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності подружжя, судово будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

1.1. Яка дійсна ринкова вартість житлового будинку та господарських споруд, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ?

1.2. Чи технічно можливий поділ житлового будинку та господарських споруд, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до часток в розмірі по 1/2 частині?

1.3. Які можливі варіанти поділу даного будинку на два ізольовані рівноцінні об`єкти відповідно до часток у власності позивача та відповідача по 1/2 частині?

1.4. Які переобладнання необхідно здійснити для поділу будинку відповідно до варіантів розподілу?

1. 5. Якщо поділ будинку та господарських споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 область технічно можливий з незначними відхиленнями від ідеальних часток то які існують варіанти поділу, розрахунки, компенсації, перерозподіл часток та яким є розмір грошової компенсації одного із співвласника іншому щодо кожного варіанту виділу будинку та господарських споруд?

1.6. Які можливі варіанти встановлення порядку користування (поділу) земельною ділянкою, наданою для обслуговування житлового будинку, з надвірними будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , у відповідності до варіантів поділу житлового будинку та господарських споруд?

2. Проведення експертизи доручити експерту Київського науково - дослідного інституту судових експертиз (КНД1СЕ) (адреса: вул. Смоленська, м. Київ, 03057.)

3. ПІопередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

4. У розпорядження експерта направити матеріали цивільної справи № 368/1108/20.

5. Зобов`язати сторони забезпечити, на вимогу експерта, доступ експерта до житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , для проведення судової будівельно-технічної експертизи.

6. Роз`яснити сторонам та учасникам справи наслідки ухилення від участі в проведенні експертизи, які передбачені ст. 109 ЦПК України, відповідно до якої, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

7. Провадження у цивільній справі № 368/1108/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності подружжя, - зупинити на час проведення експертизи.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 20.12.2021 року, позивач ОСОБА_1 підтримав своє раніше подане письмове клопотання про призначення по справі судової будівельно - технічної експертизи, обгрунтовував своє клопотання обставинами справи та нормами права, які викладені у його письмовому клопотанні про призначення судової будівельно - технічної експертизи, та які судом наведено вище.

Вважав за можливе вирішити питання про призначення експертизи по даній справі у відсутності його представника, - адвоката Стєпаніщевої В.В., та у відсутності відповідачки та її представника.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 20.12.2021 року, представник позивача, - адвокат Степаніщева В.В. не з`явилася, хоча повідомлялася судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 20.12.2021 року, відповідачка ОСОБА_2 не з`явилася, хоча повідомлялася судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

Відповідачка ОСОБА_2 не надіслала на адресу суду письмових заяв про відкладення слухання справи, чи про слухання справи у її відсутність, а тому неявку відповідачки ОСОБА_2 в підготовче судове засідання, яке відбулося 20.12.2021 року, - суд визнав неповажною, та, відповідно, такою, - яка не перешкоджала проведенню підготовчого судового засідання в частині призначення по справі судової будівельно - технічної експертизи.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 20.12.2021 року, представник відповідачки ОСОБА_2 , - адвокат Бербен М.Ю. - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

Представник відповідача не надіслав на адресчу суду письмових заяв про відкладення слухання справи чи про слухання справи у його відсутності, відповідно, - неявку представника відповідача в підготовче судове засідання, яке відбулося 20.12.2021 року, - суд визнав неповажною, та, відповідно, - такою, яка не перешкоджала проведенню підготовчого судового засідання в частині призначення по справі судової будівельно - технічної експертизи.

Суд, вислухавши клопотання позивача про проведення по справі судової комплексної земельно - будівельно - технічної експертизи, вислухавши думку інших учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо задоволення клопотання, обгрунтовуючи своє рішення наступним.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм права.

Так, предметом спору по даній справі є поділ житлового будинку, який розміщено за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно, у даному цивільному провадженні постає питання щодо того, чи можливо поділити вищевказаний житловий будинок в натурі, якщо можливо, то чи можливо його поділити в варіантах - частках 1/2 та 1/2, якщо не можливо поділ здійснити в ідеальних варіантах, то чи можливо даний будинок поділити в частках, які наймаеньшим чином будуть відступати від іделаьних часток, - 1/2 та 1/2.

Якщо можливо здійснити поділ, то які види будівельних робіт потрібно здійснити при застосуванню кожного із варіантів.

Поруч з цим постає питання щодо поділу земельної ділянки, на якій розміщено житловий будинок, який підлягає поділу, - у відповідності та пропорційно частці права власності на частину житлового будинку.

Проте, для з`ясування вищевказаних питань необхідні спеціальні знання, якими суд не володіє, а тому постає питання про призначення по даній справі комплексної судової земельно - будівельно - технічної експертизи, що врегульовано положеннями ст. 103 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України:

Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

- для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

- сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно, суд з урахуванням положення п. 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд вважає, що для з`ясування обставин, які мають значення для вирішення справи, зокрема, для з`ясування можливості розподілу житлового будинку, та варіантів його розподілу, необхідні знання в сфері іншій, ніж право, слід призначити комплексу судово земельно - будівельно - технічну експертизу, без якої встановити питання, які необхідні суду, - неможливо.

Згідно ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Відповідно, суд приходить до висновку щодо призначення проведення даної експертизи експертам Київського науково - дослідного інституту судових експертиз (КНД1СЕ) (адреса: вул. Смоленська, м. Київ, 03057), попередивши експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, - ст.ст. 384, 385 КК України.

Згідно ч. 4 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Суд вважає за необхідне поставити на вирішення експертизи питання, які зазначені в прохальній частині клопотання позивача про призначення по справі експертизи.

Окрім того, суд приходить до висновку щодо зупинення провадження у даній справі на час проведення експертизи на підставі п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадженні у справі у випадку призначення судом експертизи. Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 102 - 104, п. 1 ч. 1 ст. 258, 259, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення по справі комплексної судової земельно - будівельно - технічної експертизи, - задовольнити.

Призначити по цивільній справі № 368/1108/20, провадження № 2/368/171/21, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності подружжя, - комплексну судову земельно - будівельно - технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні запитання:

1. Яка дійсна ринкова вартість житлового будинку та господарських споруд, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ?

2. Чи технічно можливий поділ житлового будинку та господарських споруд, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до часток в розмірі по 1/2 частині?

3. Які можливі варіанти поділу даного будинку на два ізольовані рівноцінні об`єкти відповідно до часток у власності позивача та відповідача по 1/2 частині?

4. Які переобладнання необхідно здійснити для поділу будинку відповідно до варіантів розподілу?

5. Якщо поділ будинку та господарських споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 область технічно можливий з незначними відхиленнями від ідеальних часток то які існують варіанти поділу, розрахунки, компенсації, перерозподіл часток та яким є розмір грошової компенсації одного із співвласника іншому щодо кожного варіанту виділу будинку та господарських споруд?

6. Які можливі варіанти встановлення порядку користування (поділу) земельною ділянкою, наданою для обслуговування житлового будинку, з надвірними будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , у відповідності до варіантів поділу житлового будинку та господарських споруд?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково - дослідного інституту судових експертиз (КНДІСЕ) (адреса: вул. Смоленська, м. Київ, 03057.), попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України, - за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Зобов`язати відповідачку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку село Тараща Корсунь - Шевченківського району Черкаської області, громадянку України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_1 , виданий 06 вересня 2001 року Московським РУ ГУ МВС України в м. Києві, РНОКПП: НОМЕР_2 , забезпечити доступ техніків та експертів до житлового будинку, який розміщено за адресою: АДРЕСА_1 , для проведення технічної інвентаризації, складання вимірів, складання технічного паспорту та висновку експерта, а також зобов`язати не чинити будь - яких перешкод експертам у виконанні дій, які спрямовані на проведення копмлексної судової земельно - будівельно - технічної експертизи.

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити на підставі п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України.

Оплату питань, постанвлених на вирішення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця село Тараща Корсунь - Шевченківського району Черкаської області, громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 , виданий 06 липня 2006 року Голосіївським МУГУ МВС України в м. Києві, РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса проживання: АДРЕСА_3 , тел.: НОМЕР_5 .

Ухвала підлягає оскарженню на підставі п.п. 12, 14 ч. 1 ст. 353 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині зупинення провадження може бути подана на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України протягом п`ятнадцяти днів з моменту проголошення, а учасниками справи, які не були присутні в судовому засіданні під час проголошення ухвали, - протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали.

Згідно ч. 1 ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно п. 15.5) Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017 року), до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Ухвала підлягає апеляційному оскарженню шляхом подання апеляційної скарги до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення, а учасниками процесу, які не були присутні в судовому зхасіданні під час проголошення ухвали, - протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання належним чином завіреної копії ухвали.

Суддя: О.В. Закаблук