Провадження № 2-п/752/54/21
У Х В А Л А

23 лютого 2021 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кахно І. А., розглянувши заяву ОСОБА_1 , подану адвокатом Лютіковою Олесею Сергіївною, про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 липня 2020 року у цивільній справі № 752/25928/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та розподілу майна,

в с т а н о в и в:

14 липня 2020 року ухвалено заочне рішення Голосіївського районного суду міста Києва у цивільній справі № 752/25928/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та розподілу майна.

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 , подана адвокатом Лютіковою О. С., про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 липня 2020 року у цивільній справі № 752/25928/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та розподілу майна, у якій заявник просить поновити строк та прийняти заяву про скасування заочного рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 липня 2020 року у цивільній справі № 752/25928/18; скасувати заочне рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 липня 2020 року у цивільній справі № 752/25928/18 та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Перевіривши зазначену заяву, суд вважає, що заява підлягає поверненню без розгляду з таких підстав.

Заочний розгляд справи регламентується главою 11 ЦПК України, зокрема, визначено порядок і строк подання заяви про перегляд заочного рішення; порядок розгляду заяви про перегляд та скасування заочного рішення (статті 284, 287, частина перша статті 288 ЦПК України).

Частиною першою статті 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи.

Оскільки ОСОБА_1 не є відповідачем у справі, то вона не може бути суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення, а має право оскаржувати заочне рішення суду в загальному порядку.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення ЄСПЛ у справі «Дія 97 проти України» від 21 жовтня 2010 року).

З урахуванням наведеного, заява ОСОБА_1 , подана адвокатом Лютіковою О. С., про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 липня 2020 року у цивільній справі № 752/25928/18 підлягає поверненню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтею 284 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , подану адвокатом Лютіковою Олесею Сергіївною, про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 липня 2020 року у цивільній справі № 752/25928/18 повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І. А. Кахно