Провадження № 8/151/1/21
Справа № 151/661/19
УХВАЛА

іменем України

16 лютого 2021 року

Чечельницький районний суд Вінницької області

в складі: судді Моцного В.С.

за участю секретаря Добровольській М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Чечельник Вінницької області заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Чечельницького районного суду Вінницької області від 31.10.2019 року за нововиявленими обставинами у цивільній справі №151/661/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до Бондурівської сільської ради Чечельницького району Вінницької області про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

11.01.2021 року ОСОБА_1 звернувся з заявою в суд про перегляд рішення Чечельницького районного суду Вінницької області від 31.10.2019 року за нововиявленими обставинами у цивільній справі №151/661/19 за позовом ОСОБА_1 до Бондурівської сільської ради Чечельницького району Вінницької області про визнання права власності в порядку спадкування, мотивуючи тим, що вказаним рішенням, яким були задоволені позовні вимоги та визнано за ним право власності на земельну частку (пай) в розмірі 3,3300 умовних кадастрових гектарів для вирощування сільськогосподарських культур на території Бондурівської сільської ради Чечельницького району Вінницької області в порядку спадкування за заповітом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , яке належало їй на підставі сертифікату ВН № 0433483 виданого Чечельницькою районною державною адміністрацією згідно розпорядження №143 від 18.07.2003 року, підлягає перегляду за нововиявленими обставинами так, як після набуття рішенням законної сили, у відповідності до Закону України "Про державний земельний кадастр", Закону України "Про землеустрій", ЗК України, для отримання кадастрового номеру та державної реєстрації земельної ділянки, звернувся до ПП "Гарантземпроект" для виготовлення технічної документації на землю. По результатам виконаної роботи з`ясувалось, що площа земельної ділянки, яка зазначена в рішенні суду від 31.10.2019 року, є більшою і становить 5,4807 га., замість 3,3300 га.

Враховуючи, що фактично більший розмір успадкованої заявником земельної ділянки, є істотними для справи обставинами і ці обставини не були відомі і не могли бути йому відомі на час розгляду справи судом, тому вважає, що на даний час є всі правові підстави для перегляду рішення Чечельницького районного суду Вінницької області від 31.10.2019 року за нововиявленими обставинами та просить змінити вказане рішення в частині розміру умовних кадастрових гектарів, а саме з 3,3300 га на 5,4807 га.

Ухвалою суду від 04 лютого 2021 року відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням учасників справи.

Сторони будучи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, відповідно до ст. 128 ЦПК України, в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно частинами 1, 2, 3 ст. 429 ЦПК України, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами розглядається судом у судовому засіданні протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

Справа розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження, у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. У суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

За результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може:

1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі;

2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення;

3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Суд, дослідивши матеріали заяви про перегляд судового рішення в зв`язку з нововиявленими обставинами та матеріали цивільної справи №151/661/19, дійшов висновку про те, що підстави для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами відсутні, а отже заява задоволенню не підлягає з огляду на нижченаведене.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною 2 цієї статті передбачено підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Пленум Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ п. 3 постанови від 30.03.2012 року № 4 "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" роз`яснив, що нововиявлені обставини це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених, зокрема, пунктом 1 частини другої статті 361 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

В п. 4 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 30.03.2012 року № 4 "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" зазначено, що вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, судам слід розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. При цьому судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Аналогічні норми визначені в ст. 423 ЦПК України, що діють на момент розгляду справи.

В силу ст. 425 ЦПК України, рішення переглядаються у зв`язку з нововиявленими обставинами судом, який їх постановив.

Судом встановлено, що рішенням Чечельницького районного суду Вінницької області від 31.10.2019 року задоволено позов ОСОБА_1 до Бондурівської сільської ради Чечельницького району Вінницької області про визнання права власності в порядку спадкування та визнано за позивачем право власності на земельну частку (пай) в розмірі 3,3300 умовних кадастрових гектарів для вирощування сільськогосподарських культур на території Бондурівської сільської ради Чечельницького району Вінницької області в порядку спадкування за заповітом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , яке належало їй на підставі сертифікату ВН № 0433483 виданого Чечельницькою районною державною адміністрацією згідно розпорядження №143 від 18.07.2003 року.

Також, слід зазначити що згідно довідки, яка міститься в матеріалах цивільної справи №151/661/19, про визначення грошової оцінки земельної ділянки виданої 11.09.2019 року за № 328/121-19 виданої відділом у Чечельницькому районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області ОСОБА_2 належить право на земельну частку (пай) на підставі сертифікату серії ВН № 0433483 виданого Чечельницькою райдержадміністрацією згідно розпорядження №143 від 18.07.2003 року. Місце розташування земельної ділянки с.Бондурівка, Бондурівська сільська рада Чечельницького району Вінницької області, площею 3,3300 умовних кадастрових гектарів для вирощування сільськогосподарських культур. Грошова оцінка земельної ділянки становить 84473,70 грн.

У відповідності до Методичних рекомендацій щодо порядку передачі земельної частки (паю) в натурі із земель колективної власності членам колективних сільськогосподарських підприємств і організацій, затверджених спільним наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства сільського господарства і продовольства України, Української академії аграрних наук від 04.06.1996 р. № 47/172/48, земельні паї (частки) розподілялися між власниками шляхом жеребкування та виносилися в натурі відповідно до «Актів встановлення меж». Вони передавалися володільцям по актам прийому-передачі земельних часток. Щодо власне розмірів паїв, а також переведення умовних кадастрових гектарів у фізичні величини, слід зазначити наступне. Частиною 7 статті 25 чинного Земельного кодексу України зазначено, що «вартість і розміри в умовних кадастрових гектарах земельних часток (паїв) працівників відповідних підприємств, установ і організацій та пенсіонерів з їх числа є рівними». Відповідно до ч.3 ст. 200 Земельного кодексу України, «економічна оцінка земель визначається в умовних кадастрових гектарах або у грошовому виразі». Умовний кадастровий гектар не є виміром площі, оскільки це умовна розрахункова одиниця, що відображає вартісну характеристику земельної ділянки. Розмір земельних часток (паїв) в умовних кадастрових гектарах, як і вартість земельної частки (паю), є рівною для всіх членів КСП, але при виділенні земельної частки в натурі (на місцевості) розмір земельної ділянки в фізичних гектарах буде залежати від якості ґрунтового покрову, капітальних вкладень у покращення плодючості ґрунту тощо. Згідно із п. 3 Указу Президента «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» від 08.08.1995 р. № 720/95, «розміри земельної частки (паю) в умовних кадастрових гектарах визначаються виходячи з вартості земельної частки (паю) та середньої грошової оцінки одного гектара сільськогосподарських угідь для даного підприємства, кооперативу, товариства».

Розрахунок площі земельної частки (паю) в фізичних гектарах для громадян виконувався згідно із «Методичними рекомендаціями щодо порядку передачі земельної частки (паю) в натурі із земель колективної власності членам колективних сільськогосподарських підприємств і організацій», затвердженими спільним наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства сільського господарства і продовольства України, Української академії аграрних наук від 04.06.1996 р. № 47/172/48. Зокрема, відповідно до п. 2.11 вказаних Методичних рекомендацій, «площа земельної частки (паю) у фізичних гектарах визначається методом проектного розрахунку шкал грошової оцінки агровиробничих груп грунтів згідно із Порядком грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів (розділи 1 і 2 , 4 та додаток 2), затвердженим спільним наказом Держкомзему України, Мінсільгосппроду України, Держкоммістобудування України та Української академії аграрних наук від 27.11.1995 р. № 76/230/325/150».

Отже, якщо спростити вищесказане, чим більш плодородна ділянка з грунтів (ріллі) паювалася, тим менше фізичної площі при переводі з умовних кадастрових гектарів в фізичні гектари доставалося майбутньому власнику. І навпаки, якщо грунт був в неродючому місці, площа виділенної земельної ділянки (ділянок) під час переводу з умовних гектарів з фізичних ставала більшою. При цьому основним чинником при переводі стали дані щодо врожайності пшениці в даному колгоспі за попередні роки (тонн з гектара). Цікаво, що при цьому не враховувалася геофізика площ (яри, ссуви, сильний уклін тощо), а також можливість поліпшення грунтів шляхом внесення добрив та раціонального ведення сільського господарства. Зазначене можна враховувати під час надання роз`яснень земельного законодавства особам, що звертаються з питаннями стосовно розмірів земельних ділянок, утворених під час паювання.

Водночас, суд роз`яснює заявнику те, у разі подання заяв про виділення земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості) більшості власників земельних часток (паїв) у межах одного сільськогосподарського підприємства відповідна сільська, селищна, міська рада приймає рішення про розробку проекту землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв). Роботи по землеустрою щодо виділення земельної частки (паю) в натурі (на місцевості), які виконуються землевпорядними організаціями, здійснюються на договірній основі. Організаціям, що виконують такі роботи, органи виконавчої влади, місцевого самоврядування, державні та інші землевпорядні організації повинні надавати безоплатно всі геодезичні та картографічні матеріали й документи, необхідні для виконання робіт по землеустрою щодо виділення земельної частки (паю) в натурі (на місцевості).

У проекті землеустрою щодо організації територій земельних часток (паїв) визначається місце розташування земельних ділянок, їх межі та площі сільськогосподарських угідь, які підлягають розподілу між власниками земельних часток (паїв), їх цільове призначення, наявність обмежень (обтяжень) при користуванні земельними ділянками, в тому числі земельних сервітутів (ч. 2 ст. 7 Закону України "Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)".

А необхідними умовами для визначення відповідної обставини нововиявленою, передбаченою пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що, по-перше, вона існувала на час розгляду справи; по-друге, ця обставина не могла бути відома заявникові на час розгляду справи; по-третє, вона входить до предмета доказування у справі та може вплинути на висновки суду про права та обов`язки учасників справи.

Тобто, обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишалися невідомими учасникам справи, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Пунктом 3 ч.2 цієї статті, як підставу для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Таким чином обставина, яка зазначена заявником, тобто розбіжності в умовних кадастрових гектарах за своєю правовою природою не є нововиявленою, і не дає підстави для перегляду у зв`язку з нововиявленими обставинами рішення Чечельницького районного суду Вінницької області від 31.10.2019 року, а тому, суд вважає, що заява про перегляд даного рішення суду є необґрунтованою і задоволенню не підлягає, оскільки заявником не наведено жодної підстави, для можливості перегляду рішення за нововиявленими обставинами.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 423, 429 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Чечельницького районного суду Вінницької області від 31.10.2019 року за нововиявленими обставинами у цивільній справі №151/661/19 за позовом ОСОБА_1 до Бондурівської сільської ради Чечельницького району Вінницької області про визнання права власності в порядку спадкування - відмовити.

Рішення Чечельницького районного суду Вінницької області від 31.10.2019 року у цивільній справі №151/661/19 за позовом ОСОБА_1 до Бондурівської сільської ради Чечельницького району Вінницької області про визнання права власності в порядку спадкування залишити в силі.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Повний текст ухвали виготовлено 22 лютого 2021 року.

Суддя В.С.Моцний