ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8006/20
провадження № 2-ві/753/39/21
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні заяви про відвід судді

"20" грудня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В., розглянувши заяву третьої особи про відвід судді Лужецькій О.Р. по справі за позовому цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «МТБ Банк» до ОСОБА_1 , Міністерства юстиції України, третя особа: ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Дарницького районного суду м. Києва Лужецької О.Р. знаходиться справа за позовом Публічного акціонерного товариства «МТБ Банк» до ОСОБА_1 , Міністерства юстиції України, третя особа: ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

15.12.2021 третьою особою - ОСОБА_2 подано заяву про відвід судді Лужецької О.Р., у провадженні якої перебуває вказана цивільна справа, з посиланням на те, що у заявника є сумніви в неупередженості та об`єктивності судді. Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_2 у вказаній справі є третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог. На думку заявника, суддя Лужецька О.Р., всупереч правам та інтересам третьої особи ОСОБА_2 проявляє відверту неповагу та упередженість до третьої особи. Так, суддею приймаються процесуальні рішення по справі у спосіб, що суперечить Закону. Суддя Лужецька О.Р. ігнорує клопотання третьої особи, не має права здійснювати правосуддя у зв`язку з тотальним незнанням вимог цивільного закону.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15.12.2021 заяву ОСОБА_2 - про відвід головуючого суді Лужецької О.Р. визнано необґрунтованою та передано для вирішення питання про відвід головуючого судді по справі іншим суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, вивчивши заяву про відвід судді, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, практики Європейського суду з прав людини, джерелом якої є відповідні рішення, що будуть наведені далі слід зазначити наступне.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до сталої практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності («Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду («Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного («Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

У рішенні від 10.12.2009 у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Змагальність судового процесу та покладення на суд обов`язку здійснювати цивільне судочинство об`єктивно та неупереджено є передумовою того, що рішення по суті справи може бути ухвалено як на користь позивача, так і відповідача, що не свідчить про зацікавленість або упередженість судді.

Відповідно із ст.11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно із ч.1 ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до ч.4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підставою для відводу заявником зазначено, що суддя Лужецька О.Р., всупереч правам та інтересам третьої особи ОСОБА_2 проявляє відверту неповагу та упередженість до третьої особи. Так, суддею приймаються процесуальні рішення по справі у спосіб, що суперечить Закону. Суддя Лужецька О.Р. ігнорує клопотання третьої особи, не має права здійснювати правосуддя у зв`язку з тотальним незнанням вимог цивільного закону. Заявник при розгляді заяви просить врахувати обставини, викладені в заявах про відвід, які не враховані судом під час розгляду.

Вирішуючи обставини викладені у заяві про відвід, суд вважає неолбхідним розяснити третій особі, що відповідно до ч.4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

При цьому, у разі незгоди з прийнятими судом рішеннями, третя особа має право на їх оскарження у визначеному процесуальним законодавством порядку.

Інші підстави для відводу судді Лужецької О.Р. не спростовують обставин, викладених у заяві про відвід, оскільки відповідно до вимог ч.ч. 2,3,4 ст. 214 ЦПК України головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. У разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу. Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Дослідивши заяву про відвід судді Лужецькій О.Р., матеріали справи №753/8006/20, вважаю заяву про відвід судді Лужецькій О.Р. від 15.12.2021 безпідставною, оскільки згідно із ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом порядок здійснення провадження. Сторони під час розгляду заяв, клопотань самостійно обирають спосіб захисту, поведінки, але мають визначене коло прав і обов`язків. Зокрема право оскарження рішення в порядку апеляційного провадження, що впливає на тривалість розгляду спору, проте незгода з процесуальним рішенням судді не може бути підставою для відводу.

Відтак, зваживши на доводи заяви, слід вказати на те, що дії головуючого під час розгляду даної справи в повній мірі відповідають завданням та засадам цивільного судочинства, спрямовані на забезпечення захисту прав усіх учасників справи, в тому числі третьої особи, ОСОБА_2 .

Щодо надання суддею оцінки в заявах про відвід, поданих під час розгляду справи слід вказати, що обставини, на які посилався заявник вже були досліджені ти вивчені судом з наданням правової оцінки шляхом винесення ухвали.

Крім того, за результатами розгляду заяви не вбачається зацікавленості, необ`єктивності або упередженості судді Лужецької О.Р. у розгляді цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства «МТБ Банк» до ОСОБА_1 , Міністерства юстиції України, третя особа: ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

На підставі викладеного та керуючись стст. 33, 36, 39, 40, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Заяву третьої особи про відвід судді Лужецькій О.Р. по справі за позовому цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «МТБ Банк» до ОСОБА_1 , Міністерства юстиції України, третя особа: ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Комаревцева Л.В.