У Х В А Л А

іменем України

22 лютого 2021 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді Саламон О.Б.

з участю секретаря судового засідання Крутікової-Вільховченко І.І.

заявника ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебувала цивільна справа №756/15518/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП.

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 07.09.2020 позов задоволено, ухвалено стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 кошти в розмірі 276 553, 73 грн., судовий збір в розмірі 2 903, 81 грн.

17.11.2020 по справі ухвалено додаткове рішення, яким з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 стягнуто витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 3 000 грн.

08.12.2020 до суду від ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд заочного рішення суду, посилаючись на те, що повістки про виклик до суду не отримував, неодноразово направляв до суду клопотання про відкладення судових засідань у зв`язку з продовженням карантинних заходів. Вказував на те, що оцінка вартості матеріального збитку, завданого позивачу проведена з порушенням методики товарознавчої експертизи, позивачем не надано належних доказів на підтвердження несення витрат на послуги евакуатора.

15.02.2021 до суду від ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення до заяви про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 07.09.2020, у відповідності до яких посилається на недотримання оцінювачем, при складанні Звіту №2220 від 09.08.2018вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів.

Заявник в судовому засіданні вимоги заяви підтримав в повному обсязі.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував щодо задоволення заяви, посилаючись на її необґрунтованість.

У відповідності до ст. 288 ЦПК заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як на підставу для скасування заочного рішення відповідач посилається на те, що не повідомлявся судом про розгляд справи.

Зазначені обставини, викладені в заяві про перегляд заочного рішення не відповідають дійсності та спростовуються наявною в матеріалах справи поштовою кореспонденцією.

Зокрема, вбачається, що судові виклики направлялись відповідачу за зареєстрованим місцем проживання, у відповідності до відомостей Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області, при цьому до суду повертались конверти з зазначенням «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній за вказаною адресою».

Разом з тим, інформація про дату та час судового засідання, а також про стадію розгляду справи є загальнодоступною, та публікується на офіційному веб-сайті Судової влади України.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачу було достеменно відомо про розгляд справи в суді та про дати судових засідань, про що свідчать неодноразово подані ним клопотання про відкладення розгляду справи. (а.с. 52, 53, 68)

Так, рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вказане свідчить, що відповідач не був позбавлена можливості звертатись до суду з запитами, ознайомлюватись з матеріалами справи, перевіряти стан розгляду справи на офіційному веб-порталі.

З огляду на вказане, суд критично оцінює вказані посилання відповідача, як підставу для скасування заочного рішення, та вважає їх необґрунтованими.

Крім вказаного, заява про перегляд заочного рішення суду не містить викладу поважних підстав не подання відповідачем відзиву на позовну заяву, подання доказів на спростування обставин викладених позові.

Впродовж розгляду справи з листопада 2019 року по вересень 2020 року відповідачем не було виявлено бажання для подання відповідних доказів, їх витребування, заявлення клопотань про призначення експертиз, оспорення поданих позивачем доказів, тощо.

Посилання відповідача на запроваджений в державі карантин, що позбавило його права з`являтись в судові засідання та подавати докази та заперечення, суд вважає необґрунтованими, оскільки постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" у чинній редакції, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 по 31.07.2020 (в редакції останніх змін) на всій території України встановлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією (у тому числі у м. Києві). Зокрема, дозволено: з 22.05.2020 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25.05.2020 перевезення пасажирів метрополітенами.

Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

За положеннями ст. 129 Конституції України, ст. 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як зазначено Верховним Судом від 16 липня 2020 року у справі 924/369/19, Кабінетом Міністрів Ураїни послаблено протиепідемічні заходи на території регіонів із сприятливою епідемічнрю ситуацією. Зокрема, дозволено з 22.05.20 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення, що свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

Відповідач не перебував в обов`язковій обсервації, доказів вказаного до суду надано не було, не перебував в іншій країні, де обмежене міжнародне сполучення, йому не заборонено виходити з приміщення, пасажирський транспорт повноцінно працює.

Враховуючи неодноразові відкладення судових засідань за клопотанням відповідача, а також те, що останнім з вересня 2019 року не подано до суду відзиву на позов, не викладено своєї позиції по суті справи та не зазначено перешкод для вчинення вказаних дій в строки, визначені ухвалою про відкриття провадження по справі, з метою дотримання розумних строків розгляду справи, суд при ухвалені рішення суду прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача.

Зокрема, суд наголошує на наявності альтернативних механізмів для реалізації своїх прав, зокрема участь в судових засіданнях в режимі відео конференції, виклад своїх заперечень в письмовій формі, направлення доказів засобами електронного або поштового зв`язку.

Разом з тим, суд вважає, що докази, на які посилається заявник у заяві про перегляд заочного рішення, не мають істотного значення для вирішення даної справи, оскільки вони не спростовують встановлені судом обставини у справі.

Відповідачем не вказано в поданій заяві докази, які могли б привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни, тобто такі докази, які, якби були відомі суду при розгляді справи, то призвели б до ухвалення інше рішення.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду від 07.09.2020.

Керуючись ст. 288 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 07 вересня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Строк на апеляційне оскарження рішення відраховується з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складено 24.02.2021.

Суддя Деснянського

районного суду м. Києва О.Б. Саламон