Постанова

Іменем України

17 лютого 2021 року

м. Київ

справа № 545/3122/18

провадження № 61-12491св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Воробйової І. А. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Лідовця Р. А., Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - Приватне акціонерне товариство «Будівельне управління № 9 «Полтаванафтогазбуд»,

відповідачі: Державне підприємство «СЕТАМ», Відділ примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Державного підприємства «СЕТАМ» на рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 07 листопада 2019 року у складі судді Стрюк Л. І. та постанову Полтавського апеляційного суду від 16 липня 2020 року у складі колегії суддів: Пікуля В. П., Кривчун Т. О., Чумак О. В.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У лютому 2019 року Приватне акціонерне товариство «Будівельне управління № 9 «Полтаванафтогазбуд» (далі - ПАТ «БУ № 9 «Полтаванафтогазбуд») звернулося до суду з позовом до Державного підприємства (далі - ДП «СЕТАМ»), Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, ОСОБА_1 про визнання електронних торгів недійсними.

Позовна заява мотивована тим, що на примусовому виконанні в Управлінні державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області перебувало зведене виконавче провадження № 42044293 про стягнення заборгованості з ПАТ «БУ № 9 «Полтаванафтогазбуд» на користь фізичних, юридичних осіб та держави. У вказаному провадженні проведено опис та арешт нерухомого майна, що перебувало в іпотеці у ПАТ «Укрбізнесбанк» (правонаступник - ОСОБА_2 ), а саме: нежитлових будівель, загальною площею 2238,5 кв. м, які складаються з ремонтно-механічної майстерні, адміністративного будинку, котельні, ампулосховища, прохідної, складу паливно-мастильних матеріалів, складу (1), складу (2), що розташовані на земельній ділянці Терешківської сільської ради з кадастровим номером :01:003:0119, загальною площею 1,3240 га, за адресою: АДРЕСА_1 . ДП «СЕТАМ» за допомогою системи електронних торгів арештованим майном 04 вересня 2018 року реалізовано вищезазначене нерухоме майно.

Позивач посилався на те, що торги проведені з порушенням вимог абзацу чотирнадцятого пункту 1 розділу Х та абзацу третього пункту 3 розділу ХІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядку), а саме: протиправно повернуто гарантійний внесок учаснику торгів за № 2 під час зупинення електронних торгів; учасник № 4 був допущений до поновлених електронних торгів за лотом № 275776 неправомірно, оскільки під час проведення первинних (зупинених) електронних торгів мав статус «Відхилено» у зв`язку з несплатою гарантійного внеску.

Ураховуючи викладене, ПАТ «БУ № 9 «Полтаванафтогазбуд» просило визнати недійсними електронні торги за лотом № 275776 з примусової реалізації нерухомого майна (предмета іпотеки): нежитлових будівель, загальною площею 2238,5 кв. м, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , проведені 04 серпня 2018 року ДП «СЕТАМ»; визнати недійсним протокол № 355836 проведення електронних торгів від 04 вересня 2018 року за лотом № 275776, складений ДП «СЕТАМ»; визнати недійсним акт № 42044293 державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 11 вересня 2018 року за лотом № 275776, складений Відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області; визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціону) за реєстровим № 604 від 29 вересня 2018 року, видане приватним нотаріусом Полтавського нотаріального округу Гурою І. В. на ім`я ОСОБА_1 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 07 листопада 2019 року позов ПАТ «БУ № 9 «Полтаванафтогазбуд» задоволено.

Визнано недійсними електронні торги за лотом № 275776 з примусової реалізації нерухомого майна (предмета іпотеки): нежитлових будівель, загальною площею 2238,5 кв. м, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , проведені 04 вересня 2018 року ДП «СЕТАМ».

Визнано недійсним протокол № 355836 проведення електронних торгів від 04 вересня 2018 року за лотом № 275776, складений ДП «СЕТАМ».

Визнано недійсним акт № 42044293 державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 11 вересня 2018 року за лотом №275776, складений Відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області.

Визнано недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціону) за реєстровим № 604 від 29 вересня 2018 року видане приватним нотаріусом Полтавського нотаріального округу Гурою І. В. на ім`я ОСОБА_1 . Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що під час проведення електронних торгів допущено порушення вимог Порядку, що вплинуло на результати електронних торгів, оскільки на момент відновлення електронних торгів не було затверджених учасників, тоді як відповідно до норм зазначеного Порядку залучення учасників, які не були допущені до проведення первинних (зупинених) електронних торгів не можливе, дана обставина призвела до порушення прав на конкурентну реалізацію нерухомого майна та, як наслідок, до продажу нерухомого майна позивача за найнижчою стартовою ціною.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Полтавського апеляційного суду від 16 липня 2020 року апеляційну скаргу Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області (на даний час - Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Полтавській області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми)) залишено без задоволення.

Рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 07 листопада 2019 року залишено без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Отже, проведення прилюдних торгів з порушенням є підставою для визнання цих торгів недійсними лише за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Торги можуть бути визнані недійсними у разі встановлення порушень процедури їх проведення, що впливають на результати торгів і порушуватимуть права та законні інтереси особи, яка оскаржує ці торги.

Суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що під час проведення електронних торгів допущено порушення вимог Порядку, що вплинуло на результати електронних торгів.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У серпні 2020 року ДП «СЕТАМ» подало до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 08 жовтня 2020 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі.

У жовтні 2020 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 08 лютого 2021 року справу призначено до судового розгляду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що судами було застосовано абзац третій пункту 3 розділу ХІ Порядку, який не може бути застосовано до реалізації спірного майна. Пункт 3 розділу ХІ Порядку доповнено абзацом третім, згідно з наказом Міністерства юстиції від 18 червня 2018 року № 1859/5. Однак норми Порядку у редакції від 18 червня 2018 року були затверджені після передачі спірного майна на реалізацію, тому вони не мають зворотної дії в часі та не можуть бути застосовані до правовідносин із реалізації предмета іпотеки.

Згідно з пунктом 2 розділу VII Порядку у разі зупинення вчинення виконавчих дій відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження» внаслідок чого електронні торги у призначений строк не відбулися, організатор проводить такі торги після продовження примусового виконання рішення. Про проведення електронних торгів після продовження примусового виконання рішення організатор не пізніше ніж за десять робочих днів до дня їх проведення повідомляє всіх учасників, які зареєструвалися в установленому порядку.

Нормами Порядку (у редакції, чинній на момент передачі спірного майна на реалізацію) не було заборонено зареєстрованим учасникам торгів, які подали заявки на участь у торгах до їх зупинення, сплачувати гарантійні внески після їх поновлення, ДП «Сетам» не було заборонено допускати таких учасників до участі у поновлених електронних торгах. Таким чином, ОСОБА_1 була допущена до участі у торгах з реалізації лота № 275776 відповідно до вимог Порядку, чинного на момент передачі спірного майна на реалізацію.

Головними умовами визнання правочину (проведення електронних торгів) недійсним є порушення, невизнання або оспорення прав позивача, суд повинен встановити, які саме права позивача порушено, вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це, та визначити, які саме норми Порядку порушені та чи вплинули вони на результат електронних торгів.

Доводи позивача, який подав відзив на касаційну скаргу

У листопаді 2020 року до Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу від ПАТ «БУ № 9 «Полтаванафтогазбуд», у якому просило залишити судові рішення без змін, оскільки вони прийняті при всебічному та повному з`ясуванні обставин справи, ґрунтуються на правильному застосуванні норм чинного законодавства України.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пунктів 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Касаційна скарга ДП «СЕТАМ» задоволенню не підлягає.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

На примусовому виконанні в Управлінні державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області перебувало зведене виконавче провадження № 42044293, до складу якого входить 21 виконавче провадження, про стягнення заборгованості з ПАТ «БУ № 9 «Полтаванафтогазбуд» на користь фізичних, юридичних осіб та на користь держави у розмірі 2 152 163,93 грн. (т. 1, а.с. 198).

На виконання виконавчого провадження 08 грудня 2016 року проведено опис та арешт нерухомого майна боржника ПАТ «БУ № 9 «Полтаванафтогазбуд», а саме: нежитлових будівель загальною площею 2238,5 кв. м, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1, а.с. 245-248).

Дані нежитлові будівлі загальною площею 2238,5 кв. м, які складаються з ремонтно-механічної майстерні, адміністративного будинку, котельні, ампулосховища, прохідної, складу паливно-мастильних матеріалів, складу (1), складу (2), розташовані на земельній ділянці Терешківської сільської ради з кадастровим номер :01:003:0119, загальною площею 1,3240 га, перебували в іпотеці у ПАТ «Укрбізнесбанк» (правонаступник - ОСОБА_2 ) (т. 1, а.с.182-193).

Вартість зазначеного майна складає 1 949 300 грн згідно зі звітом від 05 лютого 2018 року № 61 (т. 1, а.с. 251).

Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області 18 квітня 2018 року направило Полтавській філії ДП «СЕТАМ» пакет документів для проведення реалізації арештованого майна, а саме: комплексу, загальною площею 2238,5 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та належить ПАТ «БУ № 9 «Полтаванафтогазбуд» (т. 1, а.с.179).

Листом ДП «СЕТАМ» від 23 квітня 2018 року повідомлено Відділ примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, ПАТ «Укрбізнесбанк» та ПАТ «БУ № 9 «Полтаванафтогазбуд» про реалізацію предмета іпотеки - комплексу, загальною площею 2238,5 кв. м, за адресою: АДРЕСА_1 : реєстраційний номер лота - 275776, день та час проведення електронних торгів - 21 травня 2018 року о 09:00 год., початкова ціна продажу майна - 1 949 300 грн (т. 1, а.с.66).

У газеті «Полтавська думка» № 17 (1223) від 26 квітня 2018 року надруковано оголошення про проведення ДП «СЕТАМ» електронних торгів з продажу предмета іпотеки 21 травня 2018 року о 09:00 год. лот 275776 (т. 1, а.с. 65).

На підставі постанови старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Лукмасла М. М. від 18 травня 2019 року про зупинення вчинення виконавчих дій до вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження, 21 травня 2018 року зупинені електронні торги стосовно зазначеного майна (т. 1, а.с. 67-68).

Згідно із заявою ОСОБА_3 від 19 жовтня 2018 року та відповіді на запит ТОВ «Скай Інжирінг Компані» (попереднє найменування - ТОВ «СМНК-69») на участь у електронних торгах за лотом № 275776 подали заявку п`ять учасників, з яких на час зупинення торгів (21 травня 2018 року після 15:00 год.) стан «затверджений» мав тільки Учасник № 2 (ТОВ «СМНК-69»), а учасники № 1, № 3 ( ОСОБА_3 ), № 4, № 5 мали стан «відхилено» у зв`язку з несплатою гарантійного внеску (т. 1, а.с. 26-27, т. 2, а.с. 127).

Учасник № 2 (ТОВ «СМНК-69») після зупинення електронних торгів за лотом № 275776, 22 травня 2018 року звернувся до ДП «СЕТАМ» із заявою про повернення гарантійного внеску у розмірі 97 465 грн (т. 2, а.с. 128, 129), яку було задоволено, та 25 травня 2018 року повернуто сплачену суму гарантійного внеску (т. 1, а.с. 60).

Відповідно до постанови старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Лукмасла М. М. від 17 серпня 2018 року проведення електронних торгів за лотом № 275776 поновлено (т. 1, а.с. 69-70).

Згідно з копією виписки з АТ «Ощадбанк», ОСОБА_1 (учасник № 4) внесла гарантійний внесок за участь у торгах 21 серпня 2018 року у сумі 97 465 грн (т. 1, а.с. 64).

ДП «СЕТАМ» за допомогою системи електронних торгів арештованим майном 04 вересня 2018 року реалізовано вищезазначене нерухоме майно за ціною 1 949 300 грн (т. 1, а.с. 6-7).

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів від 04 вересня 2018 року № 355836 переможцем електронних торгів за лотом № 275776 став учасник № 4 - ОСОБА_1 (т. 1, а.с. 5).

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Частиною першою статті 15 ЦК України передбачене право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, поряд із визнанням правочину недійсним, також відновлення становища, яке існувало до порушення, та визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, його посадових і службових осіб (стаття 16 ЦК України).

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Порядком, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц (провадження № 14-356цс18), та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц (провадження № 14-428цс18), правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Згідно зі статтею 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до частини четвертої статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 цього Кодексу).

Згідно зі статтями 4, 10, 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити ЦК України, іншим законам України, які приймаються відповідно до Конституції України та ЦК України, міжнародним договорам, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актам Президента України, постановам Кабінету Міністрів України, актам інших органів державної влади України, органів влади Автономної Республіки Крим у випадках і в межах, встановлених Конституцією України та законом, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Зміст правочину не повинен суперечити положенням також інших, крім актів цивільного законодавства, нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції України (статті 1, 8 Конституції України).

Стаття 204 ЦК України визначає, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Згідно з частиною першою статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до частини першою статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 викладено правовий висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Згідно з правовими висновками Верховного Суду України, викладеними у постановах: від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15; від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів. Отже, не лише недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, є способом захисту та підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Торги можуть бути визнані недійсними у разі встановлення порушень процедури їх проведення, що впливають на результати торгів і порушуватимуть права та законні інтереси особи, яка оскаржує ці торги.

У пунктах 2, 3 розділу ХІ Порядку передбачено, що підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»; відкладення проведення виконавчих дій; наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу системи, виключно на період відновлення її працездатності.

У разі надходження постанови державного виконавця про зупинення вчинення виконавчих дій або постанови про відкладення проведення виконавчих дій організатор зобов`язаний негайно зупинити електронні торги (торги за фіксованою ціною) та поновити їх при одержанні постанови виконавця про продовження примусового виконання рішення чи закінчення строку відкладення виконавчих дій. У постанові виконавця в обов`язковому порядку зазначається номер лота, електронні торги щодо реалізації якого підлягають зупиненню або відновленню.

За наявності підстав, визначених у пункті 2 цього розділу, організатор негайно зупиняє електронні торги (торги за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом, про що складає акт про зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) з фіксацією підстави та рішення про їх зупинення. З моменту зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом строки електронних торгів автоматично зупиняються.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку, електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години.

Згідно з пунктом 8 розділу ІV зазначеного вище Порядку прийом заявок на участь в електронних торгах починається з моменту розміщення інформаційного повідомлення і триває до завершення електронних торгів. Організатор забезпечує реєстрацію та допуск до електронних торгів усіх учасників, які виконали вимоги щодо реєстрації та стосовно яких надійшло підтвердження щодо надходження суми гарантійного внеску на рахунок організатора, не пізніше ніж за одну годину до часу закінчення торгів (без врахування його продовження), зазначеного в інформаційному повідомленні про електронні торги, у разі здійснення оплати платіжними картками національної та міжнародних платіжних систем через веб-сайт з негайним підтвердженням такої сплати. Для реєстрації та допуску учасника до електронних торгів у разі здійснення ним сплати гарантійного внеску через банківські установи підтвердження щодо надходження суми гарантійного внеску на рахунок організатора від обслуговуючого банку повинно надійти організатору не пізніше ніж за одну добу до закінчення електронних торгів.

Судами встановлено, що електронні торги були призначені на 21 травня 2018 року, та зупинені 21 травня 2018 року після 15:00 год.

Пункт 3 розділу XI Порядку було доповнено новим абзацом згідно з Наказом Міністерства юстиції від 18 червня 2018 року № 1859/5.

Відповідно до абзацу третього пункту 3 розділу ХІ Порядку (у редакції від 18 червня 2018 року № 1859/5), у разі зупинення електронних торгів протягом часу їх проведення, встановленого пунктом 1 розділу V цього Порядку, такі електронні торги проводяться спочатку та розпочинаються на третій робочий день від дати їх відновлення без можливості залучення учасників, які не були допущені до проведення первинних (зупинених) електронних торгів.

Відповідно до постанови старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Лукмасла М. М. від 17 серпня 2018 року проведення електронних торгів за лотом № 275776 поновлено (т. 1, а.с. 69-70).

Згідно з копією виписки з АТ «Ощадбанк», ОСОБА_1 (учасник № 4) внесла гарантійний внесок за участь у торгах 21 серпня 2018 року у сумі 97 465 грн (т. 1, а.с. 64).

На час проведення електронних торгів, 04 вересня 2018 року, учасником допущеним до проведення електронних торгів, була лише ОСОБА_1 , оскільки учаснику № 2 (ТОВ «СМНК-69») після зупинення проведення електронних торгів на підставі його заяви було повернуто гарантійний внесок.

Вирішуючи справу, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку щодо застосування до спірних правовідносин пункту 3 розділу XI Порядку (в редакції від 18 червня 2018 року) та що під час проведення електронних торгів допущено порушення прав на конкурентну реалізацію нерухомого майна у зв`язку з порушенням вимог зазначеного Порядку, що вплинуло на результати електронних торгів.

Доводи касаційної скарги про те, що нормами Порядку (у редакції, чинній на момент передачі спірного майна на реалізацію), не було заборонено зареєстрованим учасникам торгів, які подали заявки на участь у торгах до їх зупинення, сплачувати гарантійні внески після їх поновлення, а ДП «СЕТАМ» не було заборонено допускати таких учасників до участі у поновлених торгах і ОСОБА_1 була допущена до участі у торгах з реалізації лота № 275776 відповідно до вимог Порядку (чинного на момент передачі спірного майна на реалізацію), Верховним Судом не приймаються.

Відповідно до протоколу електронні торги проведенні 04 вересня 2018 року, тому суди дійшли правильного висновку, застосовуючи абзац третій пункту 3 розділу ХІ Порядку (в редакції, чинній на час проведення електронних торгів).

Крім того, ОСОБА_1 внесла гарантований внесок за участь у торгах 21 серпня 2018 року у сумі 97 465 грн та була допущена до участі в прилюдних торгах вже після поновлення проведення електронних торгів.

Інші наведені у касаційній скарзі доводи зводяться до незгоди з висновками судів попередніх інстанцій стосовно встановлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки апеляційним судом, який їх обґрунтовано спростував.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Обставини справи встановлені судами попередніх інстанцій на підставі оцінки зібраних доказів, проведеної з дотриманням вимог процесуального закону. Тобто суди дотрималися принципу оцінки доказів, згідно з яким суди на підставі всебічного, повного й об`єктивного розгляду справи аналізують і оцінюють докази як кожен окремо, так і в їх сукупності, у взаємозв`язку, в єдності і протиріччі, і ця оцінка повинна спрямовуватися на встановлення достовірності чи відсутності обставин, які обґрунтовують доводи і заперечення сторін.

Щодо судових витрат

Частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України передбачено, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки в цьому випадку оскаржувані судові рішення підлягають залишенню без змін, то розподіл судових витрат Верховний Суд не здійснює.

Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Державного підприємства «СЕТАМ» залишити без задоволення.

Рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 07 листопада 2019 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 16 липня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: І. А. Воробйова

Б. І. Гулько

Р. А. Лідовець

Ю. В. Черняк