Постанова

Іменем України

08 грудня 2021 року

м. Київ

справа № 755/19416/20

провадження № 61-14204св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.

суддів: Воробйової І. А., Коломієць Г. В., Лідовця Р. А. (суддя-доповідач), Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва, Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Авангард»,

третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва на постанову Київського апеляційного суду від 03 серпня 2021 року у складі колегії суддів: Крижанівської Г. В., Оніщука М. І., Шебуєвої В. А.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва (далі - КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва), Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Авангард» (далі - ПрАТ «СК «Авангард»), третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, про відшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяної внаслідок пошкодження майна.

Позовна заява мотивована тим, що він є власником транспортного засобу «Mazda 6», реєстраційний номер НОМЕР_1 .

30 вересня 2020 року о 21 годині його дружина, керуючи транспортним засобом, здійснила зупинку та припаркувала автомобіль за адресою: м. Київ, вул. Краківська напроти будинку № 27. Наступного дня, 01 жовтня 2020 року, він виявив, що на транспортний засіб впало дерево, на перший погляд дерево на місці злому було трухлявим із середини, на корінні дерева присутні гриби, сам стовбур дерева та основні гілки трухляві та частково спиляні. На місце пригоди він викликав наряд поліції та повідомив про обставини пошкодження автомобіля.

З метою визначення розміру заподіяних збитків він звернувся до ТОВ «Українська експертна компанія». Судовим експертом Бородіним А. В. 20 жовтня 2020 року складено звіт № 128, відповідно до якого вартість матеріального збитку, заподіяного власнику транспортного засобу «Mazda 6», реєстраційний номер НОМЕР_1 , станом на 01 жовтня 2020 року складає 222 883,94 грн.

Згідно з рахунком № 01219 від 09 жовтня 2020 року, сформованого ТОВ «Ніко Техно Мегаполіс», вартість запчастин до автомобіля «Mazda 6», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та вартість робіт з ремонту вказаного автомобіля становить 394 571,27 грн.

Крім того, він додатково звернувся до ТОВ «Українська експертна компанія» із заявою про проведення дослідження залишків деревини на місці падіння дерева. Відповідно до висновку спеціаліста № 133 від 22 жовтня 2020 року встановлено, що на момент огляду залишків дерева - клену ясенелистого, яке впало, були вражені білою ядровою дрібнотріщинуватою гниллю клена, яка викликається грибом трутовиком лускатим; при ураженні білою ядровою дрібнотріщинуватою гниллю, яка викликана грибом трутовиком лускатим в деревах, зокрема в коренях, комлях та стовбурах відбувається деструктуризація деревини, внаслідок чого в них виникають пустоти, які призводять до ослаблення фізіологічних та механічних властивостей дерева, що може спричинити його загибель.

Зазначав, що КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського районну м. Києва визначене органом державної влади у якості балансоутримувача зелених насаджень, тому на його думку, за доведених обставин, що падіння дерева відбулося у зв`язку з неналежним доглядом за зеленими насадженнями, відповідальною особою за відшкодування завданих збитків є саме КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського районну м. Києва.

Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 просив суд стягнути з КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва на його користь майнову шкоду у сумі 394 571,27 гривень, завдану внаслідок падіння дерев на автомобіль «Mazda 6», 18 червня 2015 року випуску, сірого кольору, VIN номер: НОМЕР_3 , реєстраційний номер НОМЕР_1 , понесені витрати на оплату послуг експерта в розмірі 10 500,00 гривень та моральну шкоду в розмірі 5 000,00 гривень.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 07 червня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва, ПрАТ «Страхова компанія «Авангард», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, про відшкодування майнової шкоди заподіяної внаслідок пошкодження майна відмовлено.

Рішення районного суду мотивовано тим, що у КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва відсутня вина у падінні дерева та, відповідно, причинно-наслідковий зв`язок із завданою позивачу шкодою, отже, у суду відсутні правові підстави для відшкодування такої шкоди.

Районний суд відхилив як доказ висновок спеціаліста № 133 від 22 жовтня 2020 року, складений спеціалістом ОСОБА_2, з огляду на те, що висновок спеціаліста має загально-інформативний характер щодо залишків дерева, а саме: пенька та кореня. Крім того, дослідження було проведено через 20 днів, після падіння дерева, дані залишки зруйновного дерева, перебували на відкритому просторі без належної сфери життєдіяльності, яка потрібна за для розвитку та підтримки живих елементів, дані залишки мали вплив природи. З наявних фотосвітлин неможливо встановити період часу, у який відбувались події зображенні на фото та за своєю суттю вони не можуть беззаперечно доводити факт про наявність хвороби на дереві виду клен ясенелистий (Acer negundo L) 64 o. Крім того описова частина висновку не містить жодного наукового обґрунтування, спеціалістом використовувалися інформаційні джерела, які розміщенні в міжнародній комп`ютерній мережі.

Суд першої інстанції взяв до уваги показання свідків, які пояснили, що падіння дерева з коренем відбулося в наслідок стихійного лиха, про його насування заздалегідь попереджалося Українським Гідрометеорологічним центром ДСНС, оскільки ґрунт під деревом намок під час сильних опадів у вигляді дощу, та під дією сильного пориву вітру було вирвано дерево з корінням, що призвело до аварійної ситуації.

Районний суд дійшов висновку про відсутність підстав для покладання на ПрАТ «Страхова компанія «Авангард» відповідальності відповідно до умов договору добровільного страхування цивільної відповідальності власників (користувачів) майна при здійсненні діяльності № 40ДОГ-02377, оскільки умови договору чітко пов`язують виплату страхового відшкодування за вказаним договором виключно у випадку встановлення факту завдання шкоди третім особам внаслідок ненавмисних професійних помилок, чого не було доведено позивачем.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Київського апеляційного суду від 03 серпня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 07 червня 2021 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

Позов ОСОБА_1 задоволено.

Стягнуто з КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва на користь ОСОБА_1 майнову шкоду, завдану внаслідок пошкодження транспортного засобу «Mazda 6», реєстраційний номер НОМЕР_1 у розмірі 394 571,24 грн, витрати на оплату послуг експерта у розмірі 10 500 грн, а всього - 405 071,24 грн.

Стягнуто з КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 5 000 грн.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва є відповідальною особою за стан зелених насаджень Дніпровського району м. Києва, зокрема на вул. Краківській напроти будинку № 27.

Апеляційний суд взяв до уваги висновок спеціаліста № 133 від 22 жовтня 2020 року, складеного спеціалістом ОСОБА_2, у якому зазначено, що на момент огляду залишки дерева виду клен ясенелистий, яке впало, були вражені білою ядровою дрібнотріщинуватою гниллю кореня, яка викликається грибом трутовиком лускатим, після вивченням фотоматеріалів встановлено, що дерево також було вражене вищезазначеною гниллю. Крім того, на дереві наявні ознаки інших хвороб: плямистість листя клена ясенелистого - збудник гриб Phyllosticta negundinis Sacc. Et Spet, «Відьмині мітли» - збудники гриби із роду Taphrina, кліщі, віруси.

При цьому суд апеляційної інстанції відхилив надану КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва відповідь Національного університету біоресурсів і природокористування України, у якій зазначено, що визначення кореневих гнилей без попередньої розкопки кореневої системи не проводиться. Дерева, уражені гнилями і кореневими, зокрема можуть візуально не мати ознак ослаблення і всихання протягом декількох років, проте в цей період відбувається поширення гнилі всередині коренів чи стовбура (так звана, прихована гниль). Суд вказав, що відповідь Національного університету біоресурсів і природокористування України не спростовує обставин, викладених у висновку спеціаліста № 133 від 22 жовтня 2020 року, складеного спеціалістом ОСОБА_2, оскільки не має переважного значення над вказаним висновком.

Суд зазначив, що відсутні підстави для стягнення завданої майнової шкоди із АТ «Страхова компанія «Авангард» згідно з договором № 30ДОГ-004776 добровільного страхування.

Апеляційний суд вважав обґрунтованими вимоги ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди, оскільки позивач був позбавлений можливості користуватися транспортним засобом, пошкодження автомобіля зумовило необхідність організації ним додаткових зусиль для вжиття заходів з метою відновлення своїх прав.

Крім того, оскільки витрати на оплату послуг експерта в розмірі 10 500,00 грн були необхідними для відновлення порушених прав позивача, отже, апеляційний суд дійшов висновку, що вони також підлягають відшкодуванню як збитки на підставі положень статті 22 ЦК України.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить постанову Київського апеляційного суду від 03 серпня 2021 року скасувати та залишити в силі рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 07 червня 2021 року.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва мотивована тим, що оскаржуване судове рішення суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню, оскільки не відповідає вимогам статей 263-265 ЦПК України.

Зазначає про відсутність своєї вини у падінні дерев та, відповідно, причинно-наслідкового зв`язку із завданою позивачу шкодою.

У зв`язку з відсутністю складу деліктного зобов`язання відсутні підстави для відшкодування матеріальної шкоди позивачеві.

Позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди вважає недоведеними та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки позивач посилається лише на сам факт моральних та психологічних страждань, душевних переживань, однак доказів, які свідчать про його психічний стан внаслідок падіння дерева, не надав.

Стверджує, що апеляційним судом неправомірно взято до уваги висновок спеціаліста ОСОБА_2 від 22 жовтня 2020 року № 133, оскільки він є неналежним доказом у справі. Зокрема, спеціаліст не має відповідного кваліфікаційного свідоцтва експерта, дані про яке внесено до Державного реєстру атестованих судових експертів, відтак, висновок спеціаліста має консультативний характер.

Вважає необґрунтованими та не підтвердженими належними доказами доводи позивача про неналежну роботу комунальних органів, результатом якої стало падіння дерева на автомобіль.

Підставою касаційного оскарження зазначеного судового рішення заявник вказує неправильне застосування судом норм матеріального та порушення норм процесуального права, а саме застосування судом апеляційної інстанцій норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справі № 915/1015/16 що передбачено пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Доводи осіб, які подали відзив на касаційну скаргу

У листопаді 2021 року АТ «СК «Авангард» подало відзив на касаційну скаргу, у якому зазначило, що підтримує доводи касаційної скарги.

Зазначає, що висновок спеціаліста не є процесуальним документом і носить консультаційний (інформаційний) характер. Крім того, спеціаліст при наданні висновку не був попереджений про кримінальну відповідальність за надання неправдивого висновку.

Вважає, що падіння дерева на транспортний засіб позивача сталося внаслідок непереборної сили у вигляді зливи та сильного вітру.

У листопаді 2021 року представник ОСОБА_1 - адвокат Козак О. С. подав відзив на касаційну скаргу, у якому зазначив, що доводи касаційної скарги є необґрунтованими, отже, задоволенню не підлягають.

Вважає, що висновки суду апеляційної інстанції відповідають обставинам справи, докази досліджені повно, відтак, підстав для скасування оскаржуваного судового рішення немає.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

У серпні 2021 року касаційна скарга надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 жовтня 2021 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано матеріали цивільної справи із суду першої інстанції.

У жовтні 2021 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 листопада 2021 року справу призначено до розгляду.

Фактичні обставини, встановлені судами

ОСОБА_1 є власником транспортного засобу «Mazda 6», реєстраційний номер НОМЕР_1 , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 від 22 серпня 2015 року (том 1, а. с. 16).

Через засоби масової інформації 29 та 30 вересня 2020 року було здійснено оповіщення населення Києва та інших регіонів України про прохід атмосферних фронтів, який зумовив грози, дощі та пориви вітру - 15-20 м/с, що є небезпечним метрологічним явищем І рівня небезпеки, про що заздалегідь через засоби масової інформації було повідомлено Українським Гідрометеорологічним центром за для можливості громадян попередити наслідки стихії.

29 вересня 2020 року директором Українського гідрометеорологічного центру Кульбідою М. попереджено про небезпечні метеорологічні явища І рівня небезпечності по м. Києву, 30 вересня 2020 року із грозою та поривами вітру 15-20 м/с (І рівень небезпечності, жовтий) (том 1, а. с. 201-210).

01 жовтня 2020 року о 00 год 20 хв інспектором ВД Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві капітаном поліції Гудемчуком М. О. складено протокол огляду місця події, згідно з яким встановлено, що предметом огляду є ділянка місцевості, а саме частина дороги прилеглої до будинку АДРЕСА_1 , на ділянці дороги приблизною площею 30х40 метрів з лівого боку дороги стоять припарковані автомобілі, а саме: «Мазда 6» сріблястого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , та попереду припаркований автомобіль «Форд» червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_5 . З лівого боку дороги розташоване повалене дерево ясен, яке лежить перпендикулярно дорозі, та середньою частиною лежить на припаркованих автомобілях: «Мазда 6», «Форд», чим спричинило пошкодження. Сліди механічної дії на стовбурі дерева відсутні (том 1, а. с. 212-217).

01 жовтня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до правоохоронних органів із заявою про настання події, яка сталася 01 жовтня 2020 року за адресою: м. Київ, вул. Краківська буд. 25, а саме - на припаркований автомобіль «Mazda 6», реєстраційний номер НОМЕР_1 , впало дерево. Дана подія була зафіксована в ЖЄО за № 67069. За результатами розгляду заяви Дніпровським управлінням поліції Головного управління національної поліції у м. Києві надано відповідь, що відомості, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення, відсутні, підстав для внесення інформації до Єдиного реєстру досудового розслідування немає (том 1, а. с. 219).

Згідно з рахунком № 01219 від 09 жовтня 2020 року, сформованого ТОВ «Ніко Техно Мегаполіс», вартість запчастин до автомобіля «Mazda 6», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та вартість робіт з ремонту вказаного автомобіля становить 394 571,27 грн (том 1, а. с. 98-100).

Відповідно до висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 128 від 20 жовтня 2020 року, складеного ТОВ «Українська експертна компанія» на замовлення ОСОБА_1 , вартість матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу в результаті пошкодження транспортного засобу «Mazda 6», реєстраційний номер НОМЕР_1 , складає 222 883,94 грн (том 1, а. с. 32-46).

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках, зокрема, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.

Касаційна скарга КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва задоволенню не підлягає.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно із частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення суду апеляційної інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Пунктом 7 частини першої статті 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою.

Згідно зі статтею 25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території.

Відповідно до частини 5 статті 24 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров`ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону.

Частиною четвертою статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що негайне видалення пошкоджених дерев або кущів (їх частин) може здійснюватися підприємствами, установами, організаціями або громадянами в разі, якщо стан таких пошкоджених зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян, а також майну громадян та/або юридичних осіб.

Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди. Разом з тим потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою.

Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачеві.

Факт падіння дерева на належний позивачу автомобіль та завдання в зв`язку із цим транспортному засобу механічних пошкоджень, а також розмір заподіяної шкоди підтверджуються наданими позивачем протоколом огляду місця події, складеним 01 жовтня 2020 року о 00 год 20 хв інспектором ВД Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві капітаном поліції Гудемчуком М. О., рахунком № 01219 від 09 жовтня 2020 року на суму 394 571,27 грн, сформованим ТОВ «Ніко Техно Мегаполіс», висновком експертного автотоварознавчого дослідження № 128 від 20 жовтня 2020 року на суму 222 883,94 грн, складеним ТОВ «Українська експертна компанія». Крім того, дана подія була зафіксована в ЖЄО за № 67069.

Колегія суддів погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про наявність підстав для задоволення позову ОСОБА_1 з огляду на таке.

Пунктом 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі - Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою.

Відповідно до пункту 5.5. Правил відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.

Отже, балансоутримувачем зелених насаджень є уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень.

Підпунктом 7 пункту «а» частини першої статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян.

Тобто до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень за адресою: м. Київ, вул. Краківська напроти будинку № 27.

Отже, КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва є відповідальною особою за стан зелених насаджень на вул. Краківській у м. Києві.

Згідно з розділом 12 Правил, з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюють їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. Огляд проводять: балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки, а за даними обстежень складають відповідні акти.

Відповідно до пункту 9.1.11 Правил, під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева (дерева, які можуть становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебувають у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі). Аварійне дерево - це дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди, або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі.

Покладаючи на КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва обов`язок по відшкодуванню заподіяної позивачу майнової та моральної шкоди, суд апеляційної інстанції врахував, що дерево, яке впало на автомобіль позивача, було розташовано на землі комунальної власності, його власником є територіальна громада міста та виходив з наявності даних, що дане дерево відповідно до вимог частини п`ятої статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» перебувало на балансовому обліку КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва.

При цьому апеляційним судом правильно взято до уваги висновок спеціаліста № 133 від 22 жовтня 2020 року, складений спеціалістом ОСОБА_2, висновок експертного автотоварознавчого дослідження № 128 від 20 жовтня 2020 року, складений «Українською експертною компанією», та рахунок № 01219 від 09 жовтня 2020 року, сформований ТОВ «Ніко Техно Мегаполіс», на суму 394 571,27 грн.

За змістом частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Не заслуговують на увагу посилання касаційної скарги про те, що висновок спеціаліста № 133 від 22 жовтня 2020 року, є неналежним доказом у справі, оскільки обґрунтованих заперечень щодо такого висновку відповідачем не подано. Крім того, положення статті 74 ЦПК України визначають можливість розгляду справи за участі спеціаліста, а частина друга зазначеної статті зазначає, що допомога та консультації спеціаліста не замінюють висновок експерта.

Оскільки під час розгляду справи не було проведено відповідного експертного дослідження, апеляційним судом було ухвалено судове рішення на підставі матеріалів, наявних у матеріалах справи. При цьому ЦПК України обмежень щодо врахування судом висновків спеціаліста не містить.

Колегія суддів погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про недоведеністьКП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва відсутності своєї вини у завданні шкоди транспортному засобу, що належить ОСОБА_1 , який зазнав пошкоджень в результаті падіння дерева.

Суд апеляційної інстанції надав оцінку та правильно відхилив відповідь з роз`ясненнями Національного університету біоресурсів і природокористування України, оскільки така носить інформаційний характер та не спростовує висновку спеціаліста № 133 від 22 жовтня 2020 року.

Посилання заявника на те, що шкода, завдана у результаті дії непереборної сили, як обставина, що виключає наявність вини та підстав для стягнення з КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва матеріальної та моральної шкоди внаслідок падіння дерева, не заслуговує на увагу, оскільки посилання на попередження Українського гідрометеорологічного центру про небезпечні метеорологічні явища 30 вересня 2020 року, поширені через засоби масової інформації, не є належним та достатнім доказом для звільнення КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва від відповідальності.

Оскільки до повноважень КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва відноситься виявлення аварійних дерев, зокрема таких, які можуть становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, відтак, наявність несприятливих погодніх умов не може бути підставою для звільнення від відповідальності за шкоду, завдану падінням дерева.

Доводи касаційної скарги про неврахування судом апеляційної інстанції показань свідків колегія суддів відхиляє, оскільки оцінка доказів проведена апеляційним судом відповідно до статті 89 ЦПК України.

При цьому встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Це передбачено статтями 77, 78, 79, 80, 89, 367 ЦПК України. Суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів

Отже, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про відшкодування КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва ОСОБА_1 спричиненої йому матеріальної шкоди у розмірі 394 571,24 грн.

З огляду на зазначене, апеляційний суд, покладаючи вину за спричинену шкоду на КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району, виходив з матеріально-правових складових відповідальності у деліктних правовідносинах та з того, що саме відповідач повинен довести, що шкода спричинена не з його вини (стаття 1166 ЦК України). Як встановлено апеляційним судом, відповідачем не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження відсутності його вини. Зазначені доводи касаційної скарги були предметом розгляду судом апеляційної інстанції та отримали належну правову оцінку.

Посилання КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району на акт № 01.10.2020 обстеження зелених насаджень, пов`язаний із знищенням дерева за адресою: АДРЕСА_2 , в якому зазначено, що клен ясенелистий: якісний стан, без видимих пошкоджень, дупла відсутні, при розкрижуванні стовбура - деревина не трухла, дерево вирвано з коренем в результаті сильних поривів вітру, та після довготривалих опадів (дощів), не заслуговують на увагу, оскільки складений самим КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району.

Щодо позовних вимог ОСОБА_1 про відшкодування йому моральної шкоди у розмірі 5 000 грн суд апеляційної інстанції виходив з положень статті 23 ЦК України, відповідно до якої особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

У абзаці 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Отже, в частині відшкодування моральної шкоди у сумі 5 000 грн апеляційний суд, керуючись засадами розумності та справедливості, ураховуючи неможливість позивача користуватися належним йому майном, необхідність організації інших способів пересування, дійшов правильного висновку.

Посилання КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району на застосування судом апеляційної інстанції норм права без урахування висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 22 травня 2018 року у справі № 915/1015/16 колегія суддів відхиляє, оскільки у зазначеній справі встановлені інші фактичні обставини.

Обґрунтованими є висновки суду апеляційної інстанції про стягнення з КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва витрат на оплату послуг експерта в розмірі 10 500,00 грн, оскільки такі витрати були понесені позивачем задля відновлення своїх порушених прав.

Колегія суддів погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про відсутність підстав для стягнення завданої майнової шкоди з АТ «Страхова компанія «Авангард» на підставі договору № 30ДОГ-004776 добровільного страхування з огляду на те, що відповідно до умов договору страхування, укладеного між КП по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва та АТ «Страхова компанія «Авангард», визнання події страховим випадком пов`язане з набранням законної сили рішенням суду за наслідком розгляду спору про відшкодування шкоди.

Наведені в касаційній скарзі доводи не спростовують висновків суду апеляційної інстанції та не дають підстав вважати, що судом порушено норми матеріального та процесуального права, про що зазначає у касаційній скарзі заявник.

Відповідно до частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи касаційної скарги висновків апеляційного суду не спростовують, на законність та обґрунтованість судового рішення не впливають, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін.

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва залишити без задоволення.

Постанову Київського апеляційного суду від 03 серпня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді: Д. Д. Луспеник І. А. Воробйова Г. В. Коломієць Р. А. Лідовець Ю. В. Черняк