Справа № 589/3409/18
Провадження № 2/589/22/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2021 року Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі: головуючої судді - Євдокімової О.П.,

з участю секретаря судового засідання Юрочко Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , КППВО «Енергія» про відшкодування майнової шкоди та моральної шкоди завданої внаслідок залиттям квартири, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом (згодом уточненим), в якому просить стягнути з відповідачів майнову та моральну шкоду заподіяну внаслідок залиття належній ОСОБА_1 квартири , а також понесені нею судові витрати. Свої вимоги мотивують тим, що декілька разів підряд її квартиру затоплює відповідач зі своєї квартири, яка мешкає поверхом вище. Внаслідок затоплення були пошкоджені стеля та стіна в кухні її кварти. Вона в усній формі неодноразово зверталась до відповідачів з проханням відшкодувати завдані збитки, але їй було відмовлено. Завдані матеріальні збитки позивачі оцінюють в 4133,30 грн, моральну шкоду оцінює в 3000грн.

В судовому засіданні представник позивачів ОСОБА_4 позовні вимоги підтримала в повному обсязі з підстав викладених у позові.

Представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_5 в судовому засіданні позов не визнав мотивуючи це тим, що в квартирі відповідача було сухо, і жодним документом не доведено, що затоплення сталося саме з її вини. Складені акти не відповідають передбаченим законом вимогам, а тому не можуть сприйматися як належний доказ. Під час їх складання не завжди була присутня ОСОБА_6 . Акти обстеження її квартири відсутні. Крім цього вина його довірительки в затопленні квартири не доведена. Просить в задоволенні позову відмовити.

Представник КППВО «Енергія» в судовому засіданні позов також не визнав та пояснив, що затоплення відбулось не з вини їх підприємства. Так дійсно вони обслуговують зазначений будинок, але лише загальні стояки. Як в квартирі позивача так і в квартирі відповідача стояк пошкодження не має. Затоплення відбулось через розгерметизацію стику між стояком та квартирним водовідведення. В результаті конденсату затоплення відбутися не могло так як при конденсаті не може бути стільки вологи щоб затекли стелі. Для таких затоплень потрібно вилити відра два - три води. Особисто він при огляді квартири відповідача встановив, що в неї стики труб протікають саме через розгерметизацію цих стиків, які ОСОБА_6 повинна усунути за власний рахунок. Щодо протікання по стояку, то він нічого пояснити не може так як він того разу не виїздив на виклик. Жодних доказів на підтвердження невинуватості його підприємства надати не може.

Свідок ОСОБА_7 пояснив, що він був виконавцем надання відповіді за Зверненням ОСОБА_2 на урядову лінію з приводу затоплення її квартири. З актів ним було встановлено, що по стояку трубопроводу з кВ.61 виявлено протікання. Тобто водопровідна труба по стояку мешканців під`їзду потребує ремонту, але такий ремонт не можуть провести через супротив ОСОБА_6 .

Позивач та Відповідач в судове засіданні не з`явились. Кожен окремо надав суду заяву в якій просили справу слухати без їх участі.

Заслухавши пояснення представників сторін, свідка, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 41Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Відповідно до положень частин першої, другої, четвертої та п`ятої статті 319ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Статтею 322ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до статті 151ЖК УРСР громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом.

Відповідно до частини третьої статті 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", у редакції, чинній на час залиття квартири позивача, споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини, за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини.

Частиною третьою статті 386ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно з ч. 2 ст. 11ЦК України однією із підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Статтею 22ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У частині 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч. 2 ст. 1166ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Таким чином, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам заподіювач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому, позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.

Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Відповідно до Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ від 24 січня 2006 року №45, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил).

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності позивачу ОСОБА_1 (а.с.15-17).

ОСОБА_2 не має права власності на зазначену квартиру, а є квартировинаймачем (а.с.18).

Відповідач ОСОБА_3 проживають в цьому ж будинку в квартирі АДРЕСА_2 , яка розташована над квартирою позивача.(а.с. ).

Обслуговуючою організацією б. АДРЕСА_3 є КППВО "Енергія" яке було повідомлено про залиття квартири і за результатами такого повідомлення комісією у складі працівників КППВО "Енергія" було обстежено квартиру позивача та складено акти про затоплення.

Так з акту обстеження складеного 19.02.2018р. та затвердженим директором КППВО "Енергія", комісією у складі працівників КППВО "Енергія"було оглянуто квартиру АДРЕСА_1 та встановлено факт залиття, який мав місце 16 та 17 лютого 2018р. Затоплення сталося з квартири АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище. Внаслідок затоплення в туалеті та санвузлі вищевказаної квартири мокрі плями на стелі. Протікання холодної води відбулось по стояку під`їзду зазначеного будинку. З`ясовано, що в кв.61 розгерметизувався стик між фітингом та метало пластиковою трубою в туалеті, в результаті чого утворилось протікання води. ОСОБА_3 запропоновано усунути течію.(а.с.55)

З акту обстеження складеного 24.05.2018р. та затвердженим директором КППВО "Енергія", комісією у складі працівників КППВО "Енергія" було оглянуто квартиру АДРЕСА_1 та встановлено факт залиття. Затоплення сталося з верхнього поверху . Внаслідок затоплення на стелі кухні виявлені мокрі плями. Причину затоплення не встановлено.

В акті зазначено, що необхідно провести ремонт стелі кухні та ванної кімнати за рахунок наймача квартири ОСОБА_3 (а.с.56)

Згідно з актом про залиття, складеним 19.07. 2018 року та затвердженим директором КППВО "Енергія", комісією у складі працівників КППВО "Енергія" було оглянуто квартиру АДРЕСА_1 та встановлено факт залиття. Затоплення сталося з квартири АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище. Внаслідок затоплення в кухні та санвузлі вищевказаної квартири мокрі плями на стелі. (а.с. 19)

Суд не бере до уваги посилання представника відповідача ОСОБА_3 , що в зазначених актах відсутній її підпис, в деяких актах відсутні дати затоплення та дата складання акту з наступних підстав.

Не підписання акта відповідачем не впливає на його правильність, оскільки зворотного останній не довів. Відтак, якщо власник квартири, що спричинила залиття, не підписав письмовий акт обстеження, це не призведе до втрати таким документом юридичної сили, а отже й доказового значення для справи.

Також представник не вказує, що в них відображено неправильно, не спростовує жодної встановленої у них інформації, а тому нема підстав вважати інформацію зазначену у вказаних актах недостовірною.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.11.2018 в справі № 753/20314/15-ц, яка є обов`язковою для врахування судами при винесенні рішення судом.

Крім цього з відповіді від 26.06.2018 р. в.о. заступника міського голови Ткаченко О.О. на звернення ОСОБА_8 від 26.06.2018р. на урядову лінію вбачається, що згідно складеного акту за результатами обстеження квартири квартиру АДРЕСА_1 , комісією у складі працівників КППВО "Енергія" не виявлено будь яких пошкоджень труб. Винекнення плям на стелі може з`явитися внаслідок конденсату на водопровідних трубах від зовнішнього перепаду температури повітря. (а.с.20)

З відповіді від 17.07.2018 р. в.о. заступника міського голови Ткаченко О.О. на звернення ОСОБА_8 від 17.07.2018р. на урядову лінію вбачається, що згідно складеного акту за результатами обстеження квартири квартиру АДРЕСА_1 комісією у складі працівників КППВО "Енергія" виявлено, що по стояку трубопроводу з квартири АДРЕСА_2 зафіксовано протікання труби, внаслідок чого у квартирі появляється мокра пляма не стелі кухні.

На пропозицію КППВО "Енергія" провести ремонт водопровідної труби по їх стояку ОСОБА_3 відмовилась. (а.с.21).

Таким чином у судовому засіданні достовірно встановлено, що протягом 2018 року квартиру позивача АДРЕСА_1 було залито з квартири АДРЕСА_2 , що розташована поверхом вище і належить ОСОБА_3 .

Також суд встановивши, що відповідач ОСОБА_3 протягом тривалого часу не вживає заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, не ремонтувала та не міняла санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу не повідомляла про це обслуговуюче підприємство, що призводило до протікання стояку та інших комунікацій, тому суд дійшов до переконання про те, що в такій бездіяльності відповідача наявна її вина в заподіянні шкоди позивачу.

Крім цього слід зазначити, що будинок, в якому проживають сторони, обслуговується КППВО "Енергія", яке зобов`язане належно виконувати свої обов`язки, передбачені Житловим кодексом Української РСР, статутом та умовами укладеного з відповідачем договору. Зважаючи на те, що затоплення відбувалося в тому числі і по незаміненому стояку під`їзду будинку, про що зазначив допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 , у зв`язку з чим завдана позивачу шкода внаслідок залиття його квартир, яка повинна відшкодовуватися також КППВО "Енергія".

Відсутність вини у завданні шкоди позивачу жоден з відповідачів не довів.

Таким чином в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Разом з цим слід зазначити, що ОСОБА_2 не має права власності на зазначену квартиру, а є квартировинаймачем. В судовому засіданні нею не доведено, що її майно пошкоджено в наслідок затоплення квартири і цим їй завдано будь яких збитків. Збитки ж, які зазнала саме власниця квартири в зв`язку з її затопленням, не поширюються на квартировинаймача, а тому вона не має законних підстав на їх відшкодування, а тому з задоволенні її позову про відшкодування збитків слід відмовити.

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілими.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду № 6 від 27 березня 1992 року із подальшими змінами «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», коли відшкодування шкоди у натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкодженому річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди.

Так, позивачем заявлено до стягнення 4133,3 грн якості відшкодування матеріальних збитків відповідно до звіту про оцінку майнового збитку. (а.с. 22-41)

Зазначений розмір збитків жодним чином не спростований відповідачами а тому суд вважає доведеним.

Що стягнення моральної шкоди.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.

При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Заподіяння позивачу моральної шкоди залиттям є очевидним, оскільки пошкодження майна у будь-якому випадку викликає хвилювання та страждання власника цього майна, бо особі необхідно відчувати незручності у користуванні майном, докладати зусиль для відновлення пошкодженого майна, нести непередбачувані витрати, крім того, це не перше залиття квартири позивачів з вини відповідачів, що підвищує рівень хвилювань.

Зважаючи на вказане, враховуючи вимоги розумності та справедливості, суд вважає належним до стягнення з відповідачів на користь позивача ОСОБА_1 в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 3000 грн.

За приписами ст.ст. 137, 141 ЦПК України витрати пов`язані з проведенням експертиз відносяться до судових витрат.

Відповідно до ст. 139 ЦПК України витрати, пов`язані з проведенням експертизи, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою проведення експертизи, входить до предмета доказування у справі.

На підтвердження цих обставин позивачем ОСОБА_1 суду надано супровідна експерта в якій зазначено, що за проведення експертизи позивач сплатив 1500 грн. (а.с 61. )

На підставі ст. 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати (судовий збір,) підлягають стягненню з відповідачів на користь позивача, який поніс зазначені витрати

Відповідно до положень статті 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 133, 137, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 та КППВО «Енергія» в солідарному порядку на користь ОСОБА_1 4133,30грн. матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири та 3000 моральної шкоди, 704 грн судових витрат та витрати на оплату експертизи в розмірі 1500 грн.

ОСОБА_2 відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня виготовлення повного тексту рішення.

Повний текст рішення складено та оголошено 5.02.2021 року.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області О.П.Євдокімова