Справа № 368/1077/20
Провадження № 2/368/164/21
Рішення

Іменем України

(Заочне)

"24" лютого 2021 р. Кагарлицький районний суд Київської області в складі :

головуючого - судді Іванюти Т.Є.

при секретарі Вареник О.Л.

розглянувши у судовому засіданні в місті Кагарлику цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 , жителя АДРЕСА_3 ) про усунення перешкод у користуванні власністю визнання особи такою, що втратила право на житло, -

встановив :

Позивачка звернулася до суду з позовом посилаючись на те, що вона є власником квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_2 на підставі договору купівлі-продажу.

На даний час їй стало відомо, що у її квартирі зареєстровані відповідачі.

Оскільки відповідачі не мають відношення до неї та не проживають у вказаній квартирі то просить усунути перешкоди у користуванні власністю та визнати відповідачів такими, що втратили право на житло.

Позивака в судовому засіданні свій позов підтримала та просила його задоволити.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, на сайті Кагарлицького районного суду Київської області було розміщено оголошення про виклик відповідачів в судове засідання, що відповідає вимогам ст. 128 ч.11 ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_4 в судовому засіданні позов визнав та пояснив, що дійсно близько 12 років нві із сестрами продав квартиру. Сестри виїхали за кордон, де вони знаходяться йому невідомо оскільки вони не спілкуються. Він проживає у родичів у с.Великі Пріцьки Кагарлицького району. В знятті його з реєстрації в органах ЦНАП йому відмовили, а тому просить знати його з реєстрації у квартирі АДРЕСА_2 .

А тому зі згоди позивачки та на підставі ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задоволити з слідуючих підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 згідно договору купівлі-продажу від 28.12.2019 р., посвідченого державним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Литвиновою Н. М., є власником квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_2 .

На даний час позивачці стало відомо, що у її квартирі зареєстровані особи, які не мають до неї відношення та не проживають у вказаній квартирі. Зокрема, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є зовсім чужими людьми для позивачки та не проживають разом з нею у вищевказаній квартирі.

Будучи зареєстрованими, але не проживаючи у квартирі ОСОБА_1 , відповідачі не несуть будь-яких витрат по утриманню житла, не сплачують платежі за комунальні послуги.

Після придбання квартири ОСОБА_1 , була впевнена, що всі особи були зняті з реєстрації в квартирі, яка їй належить. Проте, як з`ясувалось, відповідачі не знялися з реєстрації, зокрема не подали заяви про зняття їх з реєстрації та на даний час залишаються зареєстрованими у будинку.

У зв`язку з не подачею відповідачами заяв про зняття з реєстрації позивачці створюються перешкоди у володінні, користуванні та розпорядженні майном, що належить їй на праві власності.

17.09.2020 р. ОСОБА_1 звернулася в органи реєстрації із заявами про зняття з реєстрації відповідачів, проте у знятті з реєстрації їй було відмовлено у зв`язку з відсутністю повного пакету документів, а саме: рішення суду про втрату права користування житлом.

Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно ст. 72 Житлового кодексу України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Згідно ч. 1 ст. 71 Житлового кодексу України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Відповідно до ст.405 ЦК України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Згідно з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові по справі № 638/13030/13-ц від 25 липня 2018 року, власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час. Припинення права користування житлом у колишнього власника тягне за собою втрату його членами сім`ї права користуватися житлом. Право членів сім`ї власника будинку користуватись цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сім`ї якого вони є, із припиненням права власності особи втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сім`ї. При цьому попередня вимога про виселення зі сторони Позивача не є обов`язковою.

Дане стверджується також копіями договору купівлі-продажу, витягу з реєстру, відмови у знятті з реєстрації, довідкою № 619 від 25.12.2020 року.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

А тому, суд вважає доведеним, що відповідачі без поважних причин не проживає у квартирі за адресою АДРЕСА_2 , а тому їх слід визнати такими, що втратили право на користування житловим приміщенням згідно ст.71,72 ЖК України.

Враховуючи викладене,керуючись ст. ст. 405 ЦК України, ст. 10, 89, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України ст.71,72 ЖК України, суд,-

в и р і ш и в :

Позов задоволити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 такими, що втратили право на користування житловим приміщенням та зняти їх з реєстрації в квартирі за адресою АДРЕСА_2 .

Рішення суду набуває законної сили відповідно до ст.. 273 ЦПК України.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом 30 днів.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 24.02.2021 року.

Суддя Т.Є. Іванюта.