Борівський районний суд Харківської області
код суду: 614
вид судочинства:
справа: № 614/511/21
провадження: 2/614/193/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

17.12.2021 Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Борова справу за позовною заявою ОСОБА_1 , представник позивача: ОСОБА_2 до ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА «АГРОЗЕМЛЯ», третя особа: ОСОБА_3 про скасування державної реєстрації речового права на земельну ділянку

УСТАНОВИВ:

30.07.2021 позивач звернувся до Борівського районного суду Харківської області з позовом до ФГ «Агроземля», третя особа: ОСОБА_3 про визнання договору оренди землі недійсним, у якій просить скасувати державну реєстрацію (запис про проведену державну реєстрацію) договору оренди №ОР 19/0203 від 03.09.2019, зареєстрованого Державним реєстратором відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області 28.12.2020, номер запису 39996057.

Свої вимоги ОСОБА_1 обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6 .

Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серія ХР №050737 виданого на підставі розпорядження Борівської районної державної адміністрації Харківської області №335 від 28 жовтня 2004 року ОСОБА_6 був власником земельної ділянки розміром 4,5075 га., кадастровий номер :01:004:0013, що розташована на території Підвисочанської сільської ради Борівуського району Харківської області.

Після смерті ОСОБА_6 свідоцтва про право на спадщину були видані на ім`я його дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

Право власності на вищенаведену земельну ділянку було зареєстровано за ОСОБА_3 та ОСОБА_1 по Ѕ частині за кожним 25 лютого 2021 року.

Тобто на теперішній час земельна ділянка кадастровий номер :01:004:0013 знаходиться в спільній частковій власності у ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

10 чераня 2021 року було отримано рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно Борівської селищної ради Ізюмського району Харківської області Стрільця Сергія Сергійовича №58657400 з якого стало відомо, що 28 грудня 2020 року було проведено реєстрацію договору оренди земельної ділянки кадастровий номер :01:004:0013 (власниками якої на теперішній час є ОСОБА_3 та ОСОБА_1 ) який був укладений 03 вересня 2019 року між фермерським господарством «Агроземля» та ОСОБА_6 , який на той час вже п`ять років як помер.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 10.08.2021 відкрито провадження і вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 28.08.2021 витребувано від Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Борівської селищної ради копію договору оренди землі.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 02.09.2021 витребувано від ФГ «Агроземля» оригінал договору оренди землі.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 28.09.2021 підготовче провадження по справі було закрито та призначено цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ФГ «Агроземля», третя особа: ОСОБА_3 про визнання договору оренди землі недійсним до судового розгляду.

26.10.2021 до Борівського районного суду Харківської області надійшла заява від представника позивача ОСОБА_7 про зміну предмету позову, в якій просив скасувати державну реєстрацію речового права на земельну ділянку.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 26.10.2021 прийнято до розляду заяву ОСОБА_7 про заміну предмету позову та повернення до розгляду справи в підготовчому провадженні за клопотанням представника позивача ОСОБА_7 , і призначено підготовче судове засідання по справі.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 19.11.2021 закрито підготовче провадження.

Станом на 17.12.2021 відзив на позовну заяву до Борівського районного суду Харківської області не надійшов.

Згідно ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Представник позивача подав заяву про підтримання позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі та розгляд справи за його відсутності.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, причину неявки суду не повідомив. Про дату, час і місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки за місцем реєстрації юридичної особи.

3 особа- ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив. Про дату, час і місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки за місцем проживання.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Матеріалами справи встановлено, що власником земельної ділянки з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, з кадастровим номером :01:004:0013, яка розташована на території Підвисочанської сільської ради Борівського району Харківської області, являється ОСОБА_6 , що підтверджується копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ХР №050737 віданий 20.12.2000 (а.с.6).

В матеріалах справи на а.с.7 наявна копія свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 від 02.04.2014, відповідно до якого ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також згідно свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.8) спадкоємцями майна ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є його сини ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , а саме: по Ѕ часткі кожному, земельної ділянки площею 4,5075 га, кадастровий номер :01:004:0013, розташованої на території Підвисочанської сільської ради Борівського району Харківської області (а.с.8,10).

В матеріалах справи на а.с.34 наявна копія договору оренди даної земельної ділянки №ОР 19/0203 від 03.09.2019, в якому орендарем є Фермерське господарство «Агроземля», а орендодавцем зазначено ОСОБА_6 . За умовами договору оренди, орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться за межами населених пунктів, на території Підвисочанської сільської ради Борівського району Харківської області та належить орендодавцю на праві власності. Згідно п. 13.1 договору, цей договір набирає чинності після підписання сторонами.

Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Згідно із частиною першою статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін (частина четверта цієї ж статті).

Частиною третьою статті 203 ЦК України передбачено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Порушення вимог законодавства щодо волевиявлення учасника правочину є підставою для визнання його недійсним у силу припису частини першої статті 215 ЦК України, а також із застосуванням спеціальних правил про правочини, вчинені з дефектом волевиявлення - під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості, тяжкої обставини.

Як у частині першій статті 215 ЦК України, так і у статтях 229-233 ЦК України, йдеться про недійсність вчинених правочинів, тобто у випадках, коли існує зовнішній прояв волевиявлення учасника правочину, вчинений ним у належній формі (зокрема, шляхом вчинення підпису на паперовому носії), що, однак, не відповідає фактичній внутрішній волі цього учасника правочину.

У тому ж випадку, коли сторона не виявляла свою волю до вчинення правочину, до набуття обумовлених ним цивільних прав та обов`язків правочин є таким, що не вчинений, права та обов`язки за таким правочином особою не набуті, а правовідносини за ним - не виникли.

За частиною першою статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.

Стаття 207 ЦК України встановлює загальні вимоги до письмової форми правочину. Так, на підставі частини першої цієї статті правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.

Частиною ж другою цієї статті визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Отже, підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію.

Згідно із частиною першою статті 627 ЦК України і відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України).

За частиною першою статті 14 Закону України «Про оренду землі» (тут і далі - у редакції, чинній на дату, зазначену в спірному договорі) договір оренди землі укладається в письмовій формі, а за статтею 18 цього Закону договір оренди набирає чинності після його державної реєстрації.

За частиною першою статті 15 Закону України «Про оренду землі» істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату; умови використання та цільове призначення земельної ділянки, яка передається в оренду; умови збереження стану об`єкта оренди; умови і строки передачі земельної ділянки орендарю; умови повернення земельної ділянки орендодавцеві; існуючі обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки; визначення сторони, яка несе ризик випадкового пошкодження або знищення об`єкта оренди чи його частини; відповідальність сторін; умови передачі у заставу та внесення до статутного фонду права оренди земельної ділянки.

Відсутність у договорі оренди землі однієї з істотних умов, передбачених цією статтею, а також порушення вимог статей 4-6, 11, 17, 19 цього Закону є підставою для відмови в державній реєстрації договору оренди, а також для визнання договору недійсним відповідно до закону (частина друга цієї ж статті).

У разі ж якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини.

Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено.

Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Зазначена норма кореспондує частинам другій, третій статті 215 ЦК України, висвітлює різницю між нікчемним і оспорюваним правочином і не застосовується до правочинів, які не відбулися, бо є невчиненими.

Оскільки позивачем оспорюється факт укладання правочину, такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а при вирішенні спору про захист права, яке позивач вважав порушеним шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення.

Враховуючи те, що ОСОБА_6 , відповідно до даних, що містяться у свідоцтві про смерть серії НОМЕР_1 виданого 02.04.2014, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що вказує на те, що ОСОБА_6 спірний договір оренди землі не підписував та відповідно істотні умови цього договору не погоджував, тому спірний договір не є укладеним.

Згідно ст.25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження.

У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини.

Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Реєстрація неукладеного між сторонами договору оренди порушує права та законні інтереси позивача на розпорядження власністю - земельною ділянкою кадастровий номер: :01:004:0013 площею 4,5075 га.

Отже, реєстрація права оренди ФГ «Агроземля» на вищевказану земельну ділянку, коли договір оренди ОСОБА_6 фактично не підписував, тобто цей правочин є неукладеним, не відповідає вимогам закону.

За змістом статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Загальними засадами державної реєстрації прав є, зокрема гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження. Обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права. При цьому, обраний позивачем спосіб захисту шляхом скасування державної реєстрації є ефективним, а задоволення позову забезпечить реальне відновлення порушеного права. На підставі викладеного, обґрунтованими є доводи позовної заяви про наявність правових підстав для скасування державної реєстрації договору оренди (запису про проведену державну реєстрацію), проведеної державним реєстратором Щербиною Н.М. відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області щодо земельної ділянки площею 4,5075 га, кадастровий номер :01:004:0013, яка належить ОСОБА_1 та розташована за межами населених пунктів, на території Підвисочанської сільської ради Борівського району Харківської області, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Розглядаючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст.141 ЦПК України, з урахуванням того, що позов задоволено повністю, то судові витрати слід стягнути з відповідача на користь позивача.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 80, 81, 89, 141, 191, ч. 2 ст. 247, 259, 264, 265, 268, 273, 274-279, 280-282, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.15,16,202-204,205,207,215,391,627, ЦК України, ст.ст.14,15 ЗУ «Про оренду землі», п.15 Розділу Х «Перехідні положення» Земельного кодексу, суд

ВИРІШИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача: ОСОБА_2 до ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА «АГРОЗЕМЛЯ», третя особа: ОСОБА_3 про скасування державної реєстрації речового права на земельну ділянку - задовольнити.

Скасувати державну реєстрацію (запис про проведену державну реєстрацію) договору оренди №ОР 19/0203 від 03.09.2019, зареєстрованого Державним реєстратором відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області 28.12.2020, номер запису 39996057.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Заочне рішення може бути переглянуте Борівським районним судом Харківської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через Борівський районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області. У разі подачі апеляційної скаргив електронній формі, апеляційна скарга подається у той самий строк безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя ГУЛЯЄВА Г. М.