Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1061/18
Провадження № 8/376/2/2021
УХВАЛА

"17" грудня 2021 р. Суддя Сквирського районного суду Київської області Коваленко О.М.. розглянувши матеріали справи зазаявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Сквирського районного суду Київської області від 25 травня 2018 року про затвердження мирової угоди у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , правонаступниками якої є: ОСОБА_3 та малолітні: ОСОБА_4 , ОСОБА_4 , в інтересах яких діє ОСОБА_2 , про визнання права власності на нерухоме майно,-

В С Т А Н О В И В:

У травні 2018 року ОСОБА_2 звернулася з позовом до ОСОБА_1 про визнання права власності на нерухоме майно. Обгрунтовуючи свої вимоги тим, що 23 березня 2018 року між нею та відповідачем по справі було укладено договір дарування житлового будинку. Однак даний договір нотаріусом не було зареєстровано у встановленому законом порядку, так як у відповідача на той час був відсутній витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідач відмовилася займатися подальшим оформленням документів, виходячи з стану свого здоров`я. Відтак звертаючись до суду позивач просила задовольнити позовні вимоги з урахуванням того, що між сторонами погоджено всі істотні умови передачі нерухомості.

Ухвалою Сквирського районного суду Київської області від 25.05.2018 року було затверджено мирову угоду, укладену між сторонами, за умовами якої визнано за ОСОБА_2 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 95,20 кв.м., житловою площею 52,90 кв.м., з господарськими будівлями та спорудами.

Провадження у справі закрито.

09.07.2018 року ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просила переглянути зазначену вище ухвалу з посиланням на те, що вона не підписувала мирову угоду.

Ухвалою Сквирського районного суду Київської області від 20.07.2018 року заяву ОСОБА_1 задоволено.

Скасовано ухвалу суду від 25.05.2018 року про закриття провадження у зв`язку з визнанням мирової угоди.

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на нерухоме майно залишено без розгляду.

Не погодившись з ухвалою, позивач подала апеляційну скаргу.

На час подання апеляційної скарги відповідач ОСОБА_1 померла.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10.09.2020 року залучено до участі у справі як правонаступників ОСОБА_1 - ОСОБА_3 та малолітні: ОСОБА_4 , ОСОБА_4 , в інтересах яких діє ОСОБА_2 .

Постановою Київського апеляційного суду від 06.10.2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено, ухвалу Сквирського районного суду Київської області від 30.07.2018 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою судді від 03.11.2020 року справу прийнято до провадження та призначено до розгляду.

Ухвалою суду від 17.05.2021 року дану заяву залишено без руху та позивачу надано було строк для усунення недоліків заяви, який складав 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Правонаступнику ОСОБА_3 було направлено копію ухвали суду від 17.05.2021 про залишення позовної заяви без руху за адресою, відомою суду: АДРЕСА_2 . Лист з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за місцем проживання позивача повернувся до суду 26.11.2021 року з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Згідно ч.1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Позивач ОСОБА_5 суд про зміну місця проживання не повідомляв, причину відмови від отримання ухвали суду не повідомив.

Відповідно до пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження. Поштові відправлення, поштові перекази повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання.

Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т. п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Таким чином, ухвала про залишення позовної заяви без руху вважається врученою позивачу, оскільки була направлена на адресу позивача, яка зазначена у позовній заяві, однак поштове відправлення повернулось до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» .

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Позивач у встановлений судом строк не привів свою заяву у відповідність вимогам закону, в звязку з чим суд вважає, що заява повинна бути йому повернута, та вважатися неподаною.

Частиною 5 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі вищевикладеного та керуючись: ст.. 131, 185, 261 ЦПК України, Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, суд-,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 (правонаступник ОСОБА_3 )про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Сквирського районного суду Київської області від 25 травня 2018 року про затвердження мирової угоди у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , правонаступниками якої є: ОСОБА_3 та малолітні: ОСОБА_4 , ОСОБА_4 , в інтересах яких діє ОСОБА_2 , про визнання права власності на нерухоме майно, вважати неподаною та повернути позивачу з усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачу, що він має право повторно звернутися до суду з даною позовною заявою якщо відпадуть обставини, які були причиною повернення позову.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: О. Коваленко