Справа №664/395/21
Провадження №2/664/666/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2021 року м. Олешки

Суддя Цюрупинського районного суду Херсонської області Сіденко С. І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , подана в їх інтересах ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про виділення частки майна в натурі,

В С Т А Н О В И В:

До Цюрупинського районного суду Херсонської області надійшла позовна заява ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про виділення частки майна в натурі.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (ч. 1 ст. 58 ЦПК України).

Відповідно до частин 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

До заяви, підписаної або поданої представником позивача додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Так, підставою відкриття провадження у цивільній справі судом є подання особою позовної заяви, заяви оформленої відповідно до вимог ст. 175, 294, 318 ЦПК України, яка предметно, суб`єктно, інстанційно та територіально підсудної даному суду.

Заява подана до суду та підписана за позивачів ОСОБА_3 на підставі довіреностей.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, зазначених у статті 61 цього Кодексу.

Аналогічні приписи міститьст. 131-2 Конституції України, згідно якої виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно ч. 6 ст. 19 ЦПК Українидля цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За позицією Верховного Суду (постанова від 27.12.2018 року по справі №589/3937/17) суд вправі відносити справу до категорії малозначних на будь-якій стадії її розгляду; справа може бути визнана малозначною лише за постановлення ухвали суду про віднесення її до категорії малозначних; справа не може бути малозначною в силу закону, якщо серед позовних вимог наявні вимоги немайнового характеру.

Так, якщо позов містить хоча б одну немайнову вимогу то справа за його розглядом не є малозначною.

Отже, предмет та характер позовних вимог свідчать про те, що дана справа не є малозначною у розумінні ч. 6 ст. 19 ЦПК України, а тому позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 можуть брати участь у справі виключно шляхом самопредставництва або через адвоката.

Відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 розділу ХV «Перехідних положень» Конституції України, з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції (щодо правосуддя)» представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції у судах першої інстанції з 01 січня 2019 року здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

За відсутності ордера, довіреність повинна містити інформацію, що повноваження на представництво в суді надано саме адвокату, а не громадянину. Така правова позиція зазначена в постанові Верховного Суду від 18.06.2018 року (справа № 910/15163/17).

Зі змісту довіреностей від 16 вересня 2019 року не вбачається, що повноваження з представництва позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 надані саме особі, яка є адвокатом, зокрема, не надано доказів на підтвердження відомостей, що ОСОБА_3 має право на зайняття адвокатською діяльністю.

Так, довіреність сама по собі не є доказом, який підтверджує повноваження ОСОБА_3 діяти від імені ОСОБА_1 , ОСОБА_2 при зверненні до суду з позовними вимогами, у справах, які не є малозначними, а також не свідчить про те, що у відносинах з довірителем ОСОБА_3 як представника за довіреністю, остання виступає у статусі адвоката, або що вона має повноваження законного представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадку, якщо вона подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Враховуючи, що позовна заява від імені ОСОБА_1 , ОСОБА_2 подана і підписана представником за довіреністю ОСОБА_3 , документів про те, що вказана особа є адвокатом, суду не надано, спір, що виник між сторонами, не є трудовим чи малозначним, вважаю, що позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Керуючись п. 1 ч.4 ст.185, ст.353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , подана в їх інтересах ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про виділення частки майна в натурі - повернути позивачам.

Роз`яснити позивачам, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Сіденко С. І.