У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"09" грудня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про звільнення майна з-під арешту,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ТОВ «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про звільнення майна з-під арешту.

Згідно заявлених вимог представник позивача просить суд звільнити з-під арешту нерухоме майно, яке належить ТОВ «Кредитні ініціативи», а саме: квартиру, загальною площею 32 кв.м.; житлова площа - 18,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що накладений постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: 39812773, виданий 13 вересня 2013 року, видавник ВДВС Дніпровського РУЮ у м.Києві.

Вказану позову заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ч. 1 ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України).

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст.175 ЦПК України, а також вимогам ст.177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Згідно п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Як убачається зі змісту позовної заяви, позивачем заявлені позовні вимоги до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

При цьому, до позовної заяви долучено копію іпотечного договору

№2706/1007/71-414-Z-1 від 17 жовтня 2007 року, укладеного між АКБ «ТАС -Комерцбанк» та ОСОБА_2 .

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом зроблено запит до електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», за відомостями якого, за адресою: АДРЕСА_1 значаться зареєстрованими ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_2 по м.Києву зареєстрованою не значиться.

Наведене свідчить про суперечливість анкетних даних відповідача ОСОБА_2 в інформації, наведеній у позовній заяві, документах долучених до неї та отриманих судом відомостях.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, серед іншого: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , накладено арешт ВДВС Дніпровського РУЮ м.Києва.

Згідно з п. 5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» у разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VI ЦПК України.

Зі змісту позовної заяви не вбачається, чи є ТОВ «Кредитні ініціативи» стороною виконавчого провадження, в межах яких накладено арешт на квартиру чи правонаступником сторони у виконавчому проваджені.

Відомості про сторони вказаного виконавчого провадження у позові не зазначені.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте позивачем не долучено постанови державного виконавця, якою накладено арешт.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

За змістом ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено, серед іншого, вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

До позовної заяви представником позивача додано клопотання про витребування доказів, в якому просить суд: витребувати від Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: 39812773, виданий 13.09.2013, ВДВС Дніпровського РУЮ у м.Києві.

Обґрунтовуючи клопотання про витребування доказів, позивач зазначає, в

ТОВ «Кредитні ініціативи» не має можливості надати зазначені докази.

Однак, заявляючи клопотання про витребування доказів, позивач не надав суду доказів вжиття заходів для отримання цього доказу самостійно, відповідно до вимог п. 4 ч.2

ст. 84 ЦПК України.

Отже, до позовної заяви не додані докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивач має подати до суду позовну заяву в новій редакції з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту - привівши анкетні дані відповідача ОСОБА_2 у відповідність та вказавши, чи є позивач стороною (правонаступником сторони) виконавчого провадження, в межах якого накладено арешт на майно, про звільнення якого заявлено позовну вимогу, а також зазначивши сторін виконавчого провадження, в межах якого накладено арешт, за неможливості долучення копій документів, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у тому числі копії документа, яким накладено арешт на майно, про звільнення якого заявлено позовну вимогу, позивач вправі подати відповідне вмотивоване письмове клопотання (в якому зазначити всі необхідні дані, визначені ч. 2 ст. 84 ЦПК України).

До виправленої позовної заяви необхідно додати її копії та копії доданих до неї документів для вручення відповідачам та третій особі.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

постановив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху та запропонувати позивачу в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я