Справа № 939/1046/20
РІШЕННЯ

Іменем України

07 грудня 2021 рокуБородянський районний суд

Київської області в складі: головуючого судді - Унятицького Д.Є.

за участю секретаря Щербакової К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Бородянка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бородянської селищної ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

В червні 2020 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 , відкрилася спадщина на домоволодіння по АДРЕСА_1 . Після її смерті він здійснює догляд за спадковим майном, спору з братом ОСОБА_4 з приводу домоволодіння на яке відкрилася спадщина не виникало, бо при житті мати запевняла його, що йому (позивачу) залишиться її будинок, а квартира в м. Києві братові. Коли він звернувся до Загальцівської сільської ради по довідку стосовно площі землі, яка рахується за домоволодінням покійної матері, то випадково дізнався, що при житті мати склала заповіт на нього та його брата ОСОБА_5 і, заповіла їм в рівних долях своє домоволодіння по АДРЕСА_1 . Отримавши дублікат заповіту він звернувся до нотаріуса щоб оформити спадщину, однак нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. Він намагався пояснити нотаріусу, що для оформлення спадщини його ніхто не викликав, заяву про відмову від спадщини він нікуди не подавав, що про існування спадщини та заповіту матері не знав. Після цього нотаріус порекомендував йому звернутися до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вважав, що пропустив строк з поважної причини, оскільки до 2020 року не знав про існування заповіту. Тому просив визначити йому, як спадкоємцю за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 додатковий строк терміном три місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 відповідач ОСОБА_4 помер, тому ухвалою суду від 27 травня 2021 року до участі у справі залучено його правонаступника ОСОБА_2 .

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_6 позов підтримали, викладене підтвердили та пояснили, що строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, оскільки про існування заповіту він дізнався у 2020 році. Крім цього позивач хворів, в зв`язку з чим тривалий час перебував на лікуванні та реабілітації.

Представник відповідачки ОСОБА_2 , адвокат Дунаєнко О.А. в судовому засіданні проти позову заперечувала та пояснила, що з правовими підставами позову та обставинами викладеними в ньому не погоджується, оскільки позов обгрунтований тим, що за життя мати запевняла позивача, що йому залишиться її будинок, а квартира в м. Києві його братові, що він опікувався спадковим майном, хоча при цьому запевняв, що строк для прийняття спадщини пропустив з поважних причин, бо про існування спадкового майна та заповіту не знав і на підтвердження цих фактів жодного доказу суду не надав. Так, померла ОСОБА_3 , ніколи не була власником будь-якого житла в м. Києві, в зв`язку з чим не могла залишати його будь-кому. Позивач повинен був усвідомлювати, що після смерті матері являється спадкоємцем першої черги за законом, але не дивлячись на це не скористався правом на прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку встановленого статтею 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пункт 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року містить роз`яснення, відповідно до яких не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини: юридична необізнаність позивача щодо строку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, невизначеність між спадкоємцями хто прийматиме спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Тому, оскільки позивач знав про смерть спадкодавця та наявність спадкового майна, бо проживав зі спадкодавцем в одному населеному пункті, спадкове майно розташоване по-сусідству з його домоволодінням; знав, що являється спадкоємцем першої черги за законом та лише після спливу 13 років з моменту смерті спадкодавця звернувся до суду з позовом про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини, то його необізнаність про наявність заповіту не є поважною причиною пропуску для прийняття спадщини. Тому за вказаних обставин позов задоволенню не підлягає.

Відповідач - Бородянська селищна рада в судове засідання представника не направила, просила розглянути справу без її участі.

Вислухавши пояснення позивача та його представника, представника відповідача, пояснення свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка на момент смерті була власницею домоволодіння АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.5) та визнається сторонами.

18 червня 2003 року ОСОБА_3 склала заповіт, яким своє майно заповіла в рівних долях синам ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , що підтверджується копіями: заповіту, свідоцтва про народження ОСОБА_1 (а.с.12, 11).

З листа п`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори від 21 жовтня 2020 року вбачається, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась (а.с.43).

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснив, що позивач після смерті матері почав перебудовувати її хату та робити до неї добудови.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснила, що в 2006 році померла мати позивача. Після її смерті позивач почав доглядати за хатою матері і на свій ризик почав там (у хаті) все робити.

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, оскільки позивач на момент смерті матері був спадкоємцем за законом першої черги, то протягом шести місяців мав можливість подати заяву про прийняття спадщини. Поважних причин пропуску позивачем зазначеного строку в судовому засіданні не встановлено. Посилання позивача на те, що про заповіт він дізнався після спливу строку для прийняття спадщини суд не приймає до уваги, оскільки заповіт не збільшував обсяг його спадкових прав, а тому вказані обставини не можуть бути прийняті судом, як поважна причина пропуску строку для прийняття спадщини.

Керуючись ст. 1270 ЦК України, ст.259-260 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

В позові ОСОБА_1 до Бородянської селищної ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через Бородянський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складено 17 грудня 2021 року.

Головуючий-суддяД.Унятицький