Справа № 490/1156/21
н/п 2/490/2735/2021
Центральний районний суд м. Миколаєва
У Х В А Л А

Іменем України

22.02.2021 року м.Миколаїв

Суддя Центрального районного суду міста Миколаєва Саламатін О.В., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акцірнерного товариства "Миколаївобленерго", третя особа Фонд державного майна України про визнання незаконним та скасування рішення про відсторонення від посади, -

ВСТАНОВИВ:

19 лютого 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Миколаївобленерго», третя особа - Фонд державного майна України про про визнання незаконним та скасування рішення про відсторонення від посади

В позовній заяві позивач посилається на незаконність рішення Наглядової ради Акціонерного товариства «Миколаївобленерго», оформлене протоколом Наглядової ради Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» від 12 лютого 2021 року та наказ Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» №222к від 15.02.2021 року та вважає їх такими, що порушують його права.

Мотивував вимоги наступним.

Відповідно до протоколу засідання Наглядової ради від 09.04.2020 №66 його обрано виконуючим обов`язки Генерального директора Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» та затверджено умови контракту, що укладатиметься з ним.

На підставі наказу 29 вересня 2020 року позивач приступив до виконанняобов`язків.

15 лютого 2021 року йому стало відомо, що рішенням Наглядової ради оформленим протоколом №83 від 12 лютого 2021 року відсторонено від здійснення повноважень виконуючого обов`язки Генерального директора Акціонерного товариства «Миколаївобленерго».

17 лютого 2021 року він дізнався про існування наказу Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» №222к від 15.02.2021 року про виконання рішення Наглядової ради та відсторонення ОСОБА_1 від здійснення повноважень.

Позивач вважає, що рішення Наглядової ради, оформлене протоколом від 12 лютого 2021 року №83, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки порушує трудові права позивача, передбачені трудовим контрактом, суперечить приписам статті 46 КЗпП України, в зв`язку з чим, на думку позивача, спір повинен розглядатися за правилами цивільного судочинства, оскільки відсторонення від його від здійснення повноважень виконуючого обов`язки Генерального директора Товариства зачіпляє його трудові права, з чим погодитись не можна.

Частина перша статті 19 ЦПК України встановлює, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають, зокрема, з трудових правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Пункт третій частини першої статті 20 ГПК України установлює, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Отже, правильне визначення юрисдикції суду щодо розгляду цього спору залежить, насамперед, від характеру правовідносин сторін спору.

З тексту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що рішенням наглядової ради Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» від 09.04.2020 року (протокол №66) ОСОБА_1 обрано виконуючим обов`язки Генерального директора Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» та затверджено умови контракту, що укладатиметься з ним.

До позовної заяви додано контракт № 773 від 10.04.2020 року, укладений між Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» та ОСОБА_1 , щодо виконання ним обов`язків Генерального директора, які зводяться до поточного управління Акціонерного товариства «Миколаївобленерго».

Відповідно до п. 17.3.(15) Статуту Товариства до виключної компетенції Наглядової ради належить обрання та припинення повноважень голови і членів інших органів Товариства (у разі їх створення).

Пунктом 18.1 Статуту Товариства передбачено, що керівництво поточною діяльністю Товариства здійснює Виконавчий орган Товариства - Дирекція.

Пунктом 18.2 Статуту Товариства передбачено, що очолює та керує діяльністю Дирекції - Генеральний директор, який обирається та повноваження якого припиняються Наглядовою радою.

При цьому, пунктом 18.14 Статуту Товариства встановлено, що особа, яка виконує повноваження Генерального директора та/або директора, має такий же обсяг прав і обов`язків, та несе таку ж відповідальність що і Генеральний директор та/або директор.

Згідно з пунктом 17.3.(14) Статуту Наглядова рада Товариства має право прийняти рішення про відсторонення Генерального директора та/або члена Дирекції (директора) від здійснення повноважень... .

Відповідно до рішення Наглядової ради оформленого протоколом від 12 лютого 2021 року №83 було прийнято рішення про відсторонення ОСОБА_1 від здійснення повноважень виконуючого обов`язки Генерального директора Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» з моменту прийняття цього рішення.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В пп. 80-84 постанови ВП ВС від 16.10.2019 року по справі №752/10984/14-ц(3) зроблені наступні висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах.

Повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень (частина третя статті 99 ЦК України).

Повноваження голови колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) припиняються за рішенням наглядової ради з одночасним прийняттям рішення про призначення голови колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) або особи, яка тимчасово здійснюватиме його повноваження, якщо статутом акціонерного товариства це питання не віднесено до компетенції загальних зборів (абзац перший частини першої статті 61 Закону України «Про акціонерні товариства»). У разі, якщо відповідно до статуту товариства обрання та припинення повноважень голови колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) віднесено до компетенції загальних зборів, наглядова рада має право відсторонити від виконання повноважень голову колегіального виконавчого органу (особу, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу), дії або бездіяльність якого порушують права акціонерів чи самого товариства, до вирішення загальними зборами питання про припинення його повноважень (частина друга вказаної статті).

Правовідносини стосовно припинення повноважень і тимчасового відсторонення члена виконавчого органу товариства від виконання його повноважень згідно зі статтею 61 Закону України «Про акціонерні товариства» та частиною третьою статті 99 ЦК України у редакції, чинній з 1 червня 2014 року, не є відстороненням працівника від роботи у розумінні статті 46 КЗпП України. Хоча відповідні рішення уповноваженого на їх прийняття органу товариства можуть мати наслідки і в межах трудових відносин, але визначальними за таких обставин є відносини корпоративні.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Спори щодо оскарження рішень органів управління товариства про припинення повноважень члена виконавчого органу товариства або про тимчасове відсторонення такого члена від виконання його повноважень згідно з частиною третьою статті 99 ЦК України, статтею 61 Закону України «Про акціонерні товариства» належать до юрисдикції господарського суду.

В п. 4.7 постанови ВП ВС від 10.09.2019 року у справі № 921/36/18 зроблено такі висновки: реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Хоча такі рішення уповноваженого на це органу можуть мати наслідки і в межах трудових правовідносин, але визначальними за таких обставин є корпоративні правовідносини.

Аналогічна правова позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 145/1885/15-ц.

В пп. 4.15- 4.19, 38 постанови ВП ВС від 19.02.2020 року у справі № 361/17/15-ц Велика Палата Верховного Суду зазначила, що припинення повноважень керівника або іншого члена виконавчого органу не є порушенням його трудових прав, оскільки не обов`язково пов`язується з його звільненням. Припинення повноважень керівника або іншого члена виконавчого органу і його звільнення - це різні правові інститути. Припинення повноважень керівника або іншого члена виконавчого органу спричиняє зупинення роботи такої посадової особи, викликане відсутністю організаційних умов, необхідних для виконання роботи, оскільки без повноважень посадова особа не може здійснювати керівництво або функції члена виконавчого органу. Відповідно до пункту 5 частини першої статті 41 КЗпП України припинення повноважень посадової особи може бути підставою для розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу та виплати вихідної допомоги у розмірі не менше ніж шестимісячний середній заробіток (стаття 44 КЗпП України), але замість розірвання трудового договору за згодою працівника його може бути переведено на іншу роботу (стаття 32 КЗпП України).

Якщо особа відсторонена від виконання повноважень керівника або іншого члена виконавчого органу та обрана інша особа для тимчасового здійснення таких повноважень, то це також не означає звільнення керівника або іншого члена виконавчого органу, бо чинним законодавством не передбачена така підстава для звільнення. У цьому разі теж має місце зупинення роботи посадової особи, викликане відсутністю організаційних умов, необхідних для виконання роботи, оскільки без повноважень посадова особа не може здійснювати керівництво або функції члена виконавчого органу.

Отже, враховуючи наведені приписи законодавства України та зміст правовідносин учасників справи, Велика Палата Верховного Суду вважає, що хоча рішення уповноваженого органу товариства про припинення повноважень члена виконавчого органу може мати наслідки і в межах трудових правовідносин, але визначальним за таких обставин є відносини корпоративні (близькі за змістом висновки щодо юрисдикції суду викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 562/304/17, від 10 квітня 2019 року в справі № 510/456/17, від 10 вересня 2019 року в справі № 921/36/18, від 30 січня 2019 року у справі № 145/1885/15-ц).

Встановлені обставини свідчать про те, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, що відповідно до п. 1 ч.1 ст. 186 ЦПК України є підставою для відмови у відкритті провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 186, 260, 263 УПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч.5 ст.186 ЦПК України суд роз`яснює заявнику, що розгляд справи відноситься до юрисдикції господарського суду.

Надіслати заявникові ухвалу про відмову у відкритті првадження у справі та позовні матеріали. Копію позовної заяви залишити в суді.

Ухвала може бути оскаржена в 15-денний строк до Миколаївського апеляційного суду.

Суддя О.В. Саламатін