Справа № 645/6383/19
Провадження № 2-п/645/26/21
У Х В А Л А

іменем України

22 лютого 2021 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м.Харкова Шарко О.П., розглянувши заяву Харківської міської ради про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, гаражного кооперативу «Жигулі» про визнання права власності на квартиру та гараж, в порядку спадкування за заповітом,

,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Фрунзенського районного суду м.Харкова від 17 грудня 2020 року задоволені позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради, гаражного кооперативу «Жигулі» про визнання права власності на квартиру та гараж, в порядку спадкування за заповітом. Визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . Визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на гаражний бокс № НОМЕР_1 який знаходиться в гаражному кооперативі «Жигулі» за адресою: м.Харків, по вул.Полярна, буд.10-А, в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заявник Харківська міська рада звернулася до суду з заявою про перегляд зазначеного рішення суду. Також представник Харківської міської ради просив відстрочити сплату судового збору, оскільки на даний час накладено арешт на рахунки Харківської міської ради.

Вважаю, що заява не відповідає вимогам, встановленим ст. 285 ЦПК України, оскільки не доданий документ про сплату судового збору.

Пунктом 29 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вказано, що, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

У відповідності із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права. Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Креуз проти Польщі» (CASE OF KREUZ v. POLAND) (Заява N 28249/95) від 19.06.2001 року, суд констатував, що він ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Проте, у цьому ж рішенні суд також наголошує, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Відповідно Суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (п. 60).

Враховуючи, що відстрочка сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, а також враховуючи, що в обґрунтування доводів клопотання не надано достатніх доказів на підтвердження того, що на час подачі позову майновий стан заявника перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі та враховуючи відсутність обставин, визначених законом, для відстрочення судових витрат, клопотання про відстрочку сплати суми судового збору задоволенню не підлягає.

Приписами частини першої статті 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Таким чином, особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з приписами частини третьої статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Наведені заявником доводи не підтверджені належними доказами, які б свідчили про відсутність коштів для сплати судового збору, а тому не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до частини 1 пункту 4 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI зі змінами та доповненнями передбачено, що за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення фізичною особою сплачується судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, тобто заявнику необхідно було сплатити судовий збір за подання заяви до суду про перегляд заочного рішення у розмірі 454,00 грн.

Таким чином, суддя приходить до висновку про необхідність залишити заяву про перегляд заочного рішення без руху, оскільки відповідно до частини 8 статті 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Керуючись ст. ст. 185, 258 - 261, 284, 285 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Заяву Харківської міської ради про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, гаражного кооперативу «Жигулі» про визнання права власності на квартиру та гараж, в порядку спадкування за заповітом залишити без руху.

Надати заявнику для усунення недоліків десятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити заявнику, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали у зазначений термін, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Фрунзенського районного

суду м. Харкова О.П.Шарко