Справа№592/108/19
Провадження №2/592/596/21

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2021 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми в складі головуючого судді Костенко В.Г., за участю секретаря судового засідання Танасюк А.М., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Глухівське лісове господарство», Сумської товарної біржі «Сумиагропромбіржа», Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» про заборону використання об`єкта інтелектуальної власності та відшкодування збитків, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участі представника позивача ОСОБА_4 , представника відповідача ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся з позовом до відповідачів і остаточно визначившись з вимогами, просить заборонити ДП «Глухівське лісове господарство» використання корисної моделі « ІНФОРМАЦІЯ_1 », майнові та немайнові права на який належать позивачу на підставі патенту № НОМЕР_1 , шляхом участі в електронних торгах за допомогою (з використанням) комп`ютерних програм та програмного забезпечення інформаційно-телекомунікаційної системи веб-порталу Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» (використовується для адресації комп`ютерів і ресурсів в Інтернеті доменне ім`я /liac-sales.aps-tender.com або доменне ім`я /Ііасforestauction.aps-tender.com/, ІНФОРМАЦІЯ_2 або інше доменне ім`я) з метою реалізації необробленої деревини, та стягнути у солідарному порядку з відповідачів на його користь збитки у розмірі 350 231,67 грн. та понесені судові витрати.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що 12.03.2018 подав заявку, а 25.05.2018 отримав патент № НОМЕР_1 на корисну модель « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Відомості про видачу патенту опубліковано 25.05.2018 у бюлетені № НОМЕР_2 . Втім відповідачі без його згоди використовують корисну модель у програмному продукті «APS-Forest». У такий спосіб на думку позивача порушують його права та спричинили збитків. У обґрунтування заявленого позову позивач послався на висновок експерта № 150/18 від 03.07.2018. Так згідно висновку за результатами проведення експертного дослідження у сфері інтелектуальної власності підтверджується факт використання у процесі проведення автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг (торгів) за допомогою (з використанням) веб-порталу /liac-sales.aps-tender.com/ кожної істотної ознаки, що включена до незалежного пункту формули за патентом № НОМЕР_1 від 25.05.2018, або ознака, еквівалентна їй.

На думку позивача він має право на відшкодування збитків, а саме упущеної вигоди. При цьому сума таких збитків не менше доходу отриманого відповідачем від використання корисної моделі. У обґрунтування позову у цій частині позивач надав висновок експерта №094/20 від 23.06.2020, який визначив суму збитків для позивача з продажу необробленої деревини ДП «Глухівське лісове господарство» на СТБ «Сумиагромпромбіржа» у розмірі 350 231,67 грн.

Відповідач Державне підприємство «Глухівське лісове господарство» надав відзив і просив відмовити у задоволенні позову. Заперечення мотивував тим, що позивач не надав доказів у обґрунтування позову. Саме державне підприємство не є організатором торгів по зазначеному програмному забезпеченню, а тому не завдавало збитків позивачу.

Відповідач Сумська товарна біржа «Сумиагропромбіржа» (далі CТБ «Сумиагропромбіржа» відзив не подавала.

Відповідач Державне підприємство «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» (далі ДП «ЛІАЦ») надав відзив і просив відмовити у задоволенні позову. Заперечення мотивовані ти, що права на патент належать трьом особам, позивачу та ОСОБА_2 і ОСОБА_3 .. Проте позивач не надав доказів того, що має самостійне права представляти інших спів володільців патенту. В цілому відповідач вважав, що позивач не може самостійного захищати права володільця патенту. ДП «ЛІАЦ» має усі права на використання комп`ютерної програми «АРS Fоrеst». Спосіб проведення електронних торгів описаний в декларативному патенті №126015 від 25.05.2018 правомірно використовується ДП «ЛІАЦ» у власній господарській діяльності при організації та проведенні електронних торгів за допомогою комп`ютерної програми «АРS Fоrеst», при роботі в мережі Інтернет за адресою посилання //liac-sales.aps-tender.com. Жодним чином права позивача не порушені. Відповідач вважає, що наданий позивачем висновок експертизи 150/18 не підтверджує порушення прав позивача відповідачем, а навпаки підтверджує необґрунтованість вимог позивача. В описові на корисну модель за патентом № НОМЕР_1 від 25.05.2018 зазначений раніше застосований ДП «ЛІАЦ» та загально відомий спосіб проведення електронних торгів, а відтак корисна модель за патентом № НОМЕР_1 від 25.05.2018 порушує низку умов щодо патентоздатності корисної моделі.

24.06.2019 ухвалою суду за клопотанням позивача зобов`язано відповідачів надати копії документів, щодо організації і проведення торгів (аукціони) необробленою деревиною, що належала ДП «Глухівське лісове господарство» . Відповідачами зазначена ухвала виконана.

04.06.2019 розглянуто клопотання ДП «ЛІАЦ» заяву про зупинення провадження у справі до розгляду справ за позовом ДП «ЛІАЦ» до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, ДП «Український інститут інтелектуальної власності», ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 про визнання права та зобов`язання вчинити дії (справа № 757/41289/18), та до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, ДП «Український інститут інтелектуальної власності», ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 про визнання недійсним патенту (справа № 757/51334/18). Ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі. При постановленні ухвали суд виходив з того, що немає законних підстав для зупинення провадження.

Ухвалою суду від 24.06.2019 залучено третіх осіб без самостійних вимог зі сторони позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є спів володільцями патенту.

В судовому засіданні позивач та його представник заявлені вимоги підтримали. Окрім того позивач пояснив, що ДП «ЛІАЦ» не мало успіхів у торгівлі необробленою деревиною з використанням власного програмного забезпечення, воно не було належним чином сформоване. Позивач також має права на комп`ютерну програму для торгівлі необробленою деревиною. Втім він розробив корисну модель щодо способу проведення і організації торгів необробленою деревиною. Припускає, що під час роботи групи з питань розробки електронної програми аукціонів відповідач отримав доступ до його технічного завдання, яке містило корисну модель та неправомірно використав корисну модель у своєму програмному забезпеченні. Вважає, що ДП «ЛІАЦ» вводить суд в оману адже права на твір та права на корисну модель є різними речами. Його права на корисну модель захищені відповідним патентом, а позивач використовує корисну модель без його дозволу. Торгівля необробленою деревиною приносить прибуток відповідачу, що призводить до збитків позивача оскільки він має право та міг отримати дохід від використання його корисної моделі. Під час судового розгляду позивач продемонстрував оригінал примірника патенту та висновків експертиз № 150/18 від 03.07.2018 і №094/20 від 23.06.2020.

Представник відповідача заперечував проти позову. Заперечення в цілому збігалися з запереченнями викладеними у відзиві. Вони вважають себе тими, що перші розробили програмне забезпечення та усі рішення і способи здійснення торгів вже мали до реєстрації позивачем корисної моделі. Позивач не надав достатніх і належних доказів порушення його прав відповідачами. Наданий висновок в цілому ґрунтується на припущеннях, експерт не досліджував комп`ютерну програму «АРS Fоrеst». Також не підтверджено майнової шкоди, а наданий висновок також ґрунтується на припущеннях.

Представник відповідача Державного підприємства «Глухівське лісове господарство» заперечував проти позову. В цілому підтримав заперечення іншого відповідача ДП «ЛІАЦ». Окрім того повідомив, що вони не можуть порушувати прав володільців патенту, адже використовують програмне забезпечення яким забезпечено CТБ «Сумиагропромбіржа» за відповідним договором і самостійно не використовують корисну модель.

Інші учасники розгляду до суду не з`являлися і не повідомляли про причини неявки.

Суд, заслухавши учасників розгляду і дослідивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Сторони визнали, що ДП «ЛІАЦ» здійснює свою господарську діяльність в сфері забезпечення діяльності ведення державної системи електронного обліку деревини, здійснює розробку, впровадження інноваційних проектів та програм, здійснює іншу господарську діяльність згідно Статуту. У своїй діяльності використовує комп`ютерну програму « ІНФОРМАЦІЯ_3 » з використанням веб-порталу у мережі Інтернет http://liac-sales.aps-tender.com.

ДП «ЛІАЦ» на підставі договору №20/10/2017-АЛ від 20.10.2017, додатку №1 до нього та акту приймання-передачі виконаних робіт від 16.01.2018 набуло прав власності на комп`ютерну програму «АРS Fоrеst», що підтверджується зазначеними договорами копії яких додані до справи.

CТБ «Сумиагропромбіржа» є організатором аукціонів з продажу необробленої деревини.

10.01.2018 ДП «ЛІАЦ» та CТБ «Сумиагропромбіржа» уклали договір № Л-11/ СМ. За договором ДП «ЛІАЦ», як ліцензіар, та CТБ «Сумиагропромбіржа», як Ліцензіат, домовилися про наступне. Так сторони дійшли згоди, що Лецензіар надав в порядку та на умовах, зазначених у цьому Договорі, у строкове платне користування невиключну ліцензію на використання Ліцензіатом (у кількості 1 користувача) у власній господарській діяльності програмного забезпечення «APS Forest», яке належи Ліцензіару на праві власності, а Ліцензіат сплачує Ліцензіару винагороду за надання йому такого дозволу на використання ПЗ на строк по 31.12.2018. За надані за цим Договором права на використання ПЗ, Ліцензіат виплачує Ліцензіару винагороду. Розмір винагороди складає 0,05% від загальної вартості лотів реалізованих з використанням ПЗ, по кожному окремому аукціону (торгам) з урахуванням ПДВ 20 %. Оплата 100% загальної суми винагороди, зазначеної у п. 3.1. Договору, здійснюється у безготівковій формі протягом 10 (десяти) днів з дати завершення проведення кожного аукціону.

На підставі відповідного договорів про надання послуг з проведення електронних аукціонів з продажу необробленої деревини CТБ «Сумиагропромбіржа» надавало послуги з організації аукціону ДП «Глухівське лісове господарство». Так у 2018 було укладено ряд аналогічних договорів, зокрема № 41 від 12.01.2018, від 02.07.2018 тощо.

ДП «Глухівське лісове господарство» користувалося послугами CТБ «Сумиагропромбіржа» щодо організації і проведення торгів з продажу необробленої деревини.

Встановлені обставини визнаються сторонами та підтверджується свідоцтвом на твір , зазначеними договорами, договорами купівлі-продажу необробленої деревини.

25.05.2018 позивачу та ОСОБА_2 і ОСОБА_3 виданий патент № НОМЕР_1 на корисну модель «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг».

Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг, що включає з заданою періодичністю здійснення збору на електронному носії інформації, її уніфікацію, об`єднання відомостей про пропозиції товарів і послуг від постачальників (продавців) і обробку запитів за допомогою центрального серверного пристрою, забезпеченого засобом зв`язку з постачальниками (продавцями) і терміналами користувачів глобальної інформаційної мережі, зв`язок з постачальниками (продавцями) і терміналами користувачів глобальної інформаційної мережі здійснюють в режимі реального часу або безпосередньо з можливістю дублювання інформації та захисту її від маніпуляцій за допомогою програмно-апаратних блоків центрального серверного пристрою, які виконані апаратними та/або програмними пристроями, при цьому зв`язок і передачу інформації в мережі Інтернет або в іншій мережі з комп`ютерами або мобільними додатками постачальників (продавців) і користувачів здійснюють через торгові термінали, які технічно формують у вигляді глобальної мережі віддалених комп`ютеризованих або які оснащені іншими мобільними пристроями робочих місць учасників торгів, і через цю мережу проводять обмін інформацією і подачу торгових заявок за номенклатурними і географічними ознаками, при цьому в мережу включають засоби введення інформації, а робочі місця оснащують системою спостереження або участі в торгах в режимі реального часу, системою прийому, обробки, контролю і передачі інформації на головний сервер глобальної мережі, кожному учаснику торгів присвоюють ім`я, ідентифікаційний номер або будь-який інший ідентифікатор та надають пароль для участі в конкретних торгах, крім того, весь документообіг здійснюють в електронному вигляді з можливістю використання електронно-цифрового підпису.

Така обставина в цілому визнавалася учасниками розгляду. Відповідач надавав витяг з публікації про патент.

26.07.2018 позивач направив ДП «Глухівське лісове господарство» листа в якому повідомив про наявність патенту на корисну модель № НОМЕР_1 від 25.05.2018 «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг». За наявними висновками експертів в роботі електронної торгової системи «Портал аукціонних торгів ДП «ЛІАЦ» використовується зазначена корисна модель. У листі позивач просив відмовитися від використання «Порталу аукціонних торгів ДП «ЛІАЦ». Та попередив, що продовження використання порталу є порушенням авторських прав. Ці обставини підтверджуються копією листа та розпискою про отримання від 25.07.2018, копії яких додані до матеріалів справи.

Експертом Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності 03.07.2018 виданий висновок № 150/18. За результатами проведення експертного дослідження у сфері інтелектуальної власності підтверджується факт використання у процесі проведення автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг (торгів) за допомогою (з використанням) веб-порталу http://liac-sales.aps-tender.com/ кожної істотної ознаки, що включена до незалежного пункту формули за патентом № НОМЕР_1 від 25.05.2018, або ознака, еквівалентна їй (копія висновку додається).

З висновку експерта зокрема вбачається, що експертом досліджувався об`єкт №1 Корисна модель за патентом України № НОМЕР_1 від 25.05.2018 та об`єкт №2 Пpoцec проведення здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг (торгів) за допомогою (з використанням) сайту http://liac-sales.aps-tender.com/.

Суд вище встановив та сторони визнавали, що зазначений веб-портал належить відповідачу ДП «ЛІАЦ» та на ньому використовується комп`ютерна програма «APS Forest».

Аналізуючи встановлене вище та позиції і доводи сторін вочевидь вбачається, що комп`ютерна програма «APS Forest», права на яку належать відповідачу ДП «ЛІАЦ» містить корисну модель, захищену патентом № НОМЕР_1 від 25.05.2018 «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг», права на який належать позивачу.

У судовому засіданні експерт ОСОБА_7 повідомила, що для надання зазначеного висновку було надано достатньо документів для надання зазначеного висновку та визначення, що має місце факт використання кожної істотної ознаки, що включена до незалежного пункту формули за патентом № НОМЕР_1 від 25.05.2018, або ознака, еквівалентна їй.

Експертом Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності 23.06.2020 виданий висновок №094/20. Висновком визначено суму збитків для позивача з продажу ДП «Глухівське лісове господарство» необробленої деревини на СТБ «Сумиагромпромбіржа» у розмірі 350 231,67 грн. З висновку вбачаться, що експертом дослідженні надані сторонами документи на підтвердження продажу необробленої деревини ДП «Глухівське лісове господарство» на СТБ «Сумиагромпромбіржа» з використанням програмного забезпечення ДП «ЛІАЦ» за період 2-го кварталу 2018 року по 3-й квартал 2019 року.

Зазначені експертизи проведені на замовлення позивача, що узгоджується з положеннями ст.ст. 102, 106, 107 ЦПК України. Висновки експертиз узгоджуються з іншими матеріалами справи, доповнюють їх, не мають суперечностей між собою, а тому не викликають сумнівів у суду.

З встановленого вбачається, що спірні правовідносини є цивільними і врегульовані ст.ст. 16, 20, 22, 424, 431, 432, 459, 463, 464, 465 ЦК України, ст.ст. 6, 8, 28, 34, 35 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі».

Згідно ч. 1 ст. 460 ЦК України корисна модель вважається придатною для набуття права інтелектуальної власності на неї, якщо вона, відповідно до закону, є новою і придатною для промислового використання.

Згідно ч. 1 ст. 462 ЦК України право інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок підлягає державній реєстрації, якщо інше не встановлено законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Набуття права інтелектуальної власності на винахід і корисну модель засвідчується патентом, на промисловий зразок - свідоцтвом.

Згідно ст. 463 ЦК України суб`єктами права інтелектуальної власності на модель є винахідник.

Згідно ч. 1 ст. 464 ЦК України майновими правами інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок є: 1) право на використання винаходу, корисної моделі, промислового зразка; 2) виключне право дозволяти використання винаходу, корисної моделі, промислового зразка (видавати ліцензії); 3) виключне право перешкоджати неправомірному використанню винаходу, корисної моделі, промислового зразка, в тому числі забороняти таке використання; 4) інші майнові права інтелектуальної власності, встановлені законом.

Згідно ч. 1 ст. 432 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого права інтелектуальної власності відповідно до статті 16 цього Кодексу. Так кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів зокрема можуть бути: припинення дії, яка порушує право; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. (п.3 і 8 ч. 2 ст. 16 ЦК). Збитками зокрема є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода)(п.2 ч. 2 ст. 22 ЦК).

Згідно ст. 23 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» одночасно з державною реєстрацією патенту (деклараційного патенту) на винахід чи деклараційного патенту на корисну модель Установа публікує у своєму офіційному бюлетені визначені в установленому порядку відомості про видачу патенту (деклараційного патенту).

Згідно ст. 6 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» правова охорона надається винаходу (корисній моделі), що не суперечить публічному порядку, загальновизнаним принципам моралі та відповідає умовам патентоздатності. Об`єктом корисної моделі, правова охорона якій надається згідно з цим Законом, може бути пристрій або процес (спосіб).

Згідно ст. 8 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» винахідники, які спільно створили винахід (корисну модель), мають однакові права на реєстрацію винаходу (корисної моделі), секретного винаходу (секретної корисної моделі), якщо інше не передбачено угодою між ними.

Згідно ст. 34 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» будь-яке посягання на права, передбачені статтею 28 цього Закону, вважається порушенням прав володільця патенту, що тягне за собою відповідальність згідно з чинним законодавством України. На вимогу володільця патенту таке порушення повинно бути припинено, а порушник зобов`язаний відшкодувати володільцю патенту заподіяні збитки.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі», права на корисну модель, що випливають з патенту, діють від дати публікації відомостей про його видачу. Патент надає його власнику виключне право використовувати винахід (корисну модель) за своїм розсудом, якщо таке використання не порушує прав інших власників патентів.

Згідно ч. 2 ст. 28 цього Закону використанням винаходу (корисної моделі) визнається застосування продукту із застосуванням запатентованого винаходу (корисної моделі). Продукт визнається виготовленим із застосуванням запатентованого винаходу (корисної моделі), якщо при цьому використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу (корисної моделі), або ознаку, еквівалентну їй. Будь-який продукт, процес виготовлення якого охороняється патентом, за відсутністю доказів протилежного вважається виготовленим із застосуванням цього процесу за умови виконання принаймні однієї з двох вимог: продукт, виготовлений із застосуванням процесу, що охороняється патентом, є новим; існують підстави вважати, що зазначений продукт виготовлено із застосуванням даного процесу і володілець патенту не в змозі шляхом прийнятних зусиль визначити процес, що застосовувався при виготовленні цього продукту. В такому разі обов`язок доведення того, що процес виготовлення продукту, ідентичного тому, що виготовляється із застосуванням процесу, який охороняється патентом, відрізняється від останнього, покладається на особу, щодо якої є достатні підстави вважати, що вона порушує права володільця патенту.

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З встановлених обставин та наведених положень законів вбачається, що позивач має захищене патентом право на корисну модель. Він має виключне право надавати дозвіл на використання корисної моделі, або забороняти її використання, звертатися до суду за захистом своїх прав та відшкодування збитків, упущеної вигоди. При цьому згода інших спів володільців патенту чи її відсутність не перешкоджають позивачу захищати свої права. В цілому судом встановлено, що має місце порушення права позивача на корисну модель і він має право вимагати перешкоджати неправомірному використанню корисної моделі та на відшкодування збитків.

Положеннями п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України визначено, що суд зобов`язаний зупинити провадження у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Встановлені судом обставини і наведені положення матеріального права дають законні підстави для ухвалення рішення у справі. У зв`язку з цим під час розгляду суд не застосовував положення п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України щодо зупинення провадження до розгляду справ за позовом ДП «ЛІАЦ» до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, ДП «Український інститут інтелектуальної власності», ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 про визнання права та зобов`язання вчинити дії (справа № 757/41289/18), та до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, ДП «Український інститут інтелектуальної власності», ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 про визнання недійсним патенту (справа № 757/51334/18). На час ухвалення цього рішення можливо дійти висновків за заявленим позовом. Проте ухвалення рішень у згаданих справах може бути підставою для перегляду цього рішення за ново виявленими обставинами (п.1 ч. 2 ст. 423).

З встановлених обставин та наведених положень законів вбачається, що права позивача порушені і підлягають захисту, шляхом заборони відповідачу ДП «Глухівське лісове господарство» використовувати корисну модель на яку виданий патент № НОМЕР_1 від 25.05.2018, права на який належить в тому числі позивачу. При цьому в межах задоволення позову та встановлених обставин вбачається, що для ефективного захисту прав позивача, можливості і ясності у розумінні рішення, необхідно враховувати, що фактично корисна модель використовується у комп`ютерній програмі «APS-Forest». Ця програма розмішена на відповідному веб-порталі, який може змінюватися за бажанням власника програми. Тому слід встановити заборону ДП «Глухівське лісове господарство» саме використовувати корисну модель права на яку належать позивачу шляхом участі в електронних торгах за допомогою (з використанням) комп`ютерної програми «APS-Forest» на веб-порталі ДП «ЛІАЦ». Саме таке формулювання відповідає вимозі позивача, саме цього він прагнув для захисту своїх прав. Таке формулювання є ясним для виконання.

Вимоги позивача про відшкодування збитків можливо покласти лише на ДП «ЛІАЦ» оскільки саме ця особа отримала дохід від використання корисної моделі права на яку належать позивачу. Таким чином заявлений позов підлягає частковому задоволенню.

Інші доводи учасників розгляду не спростовують встановлених обставин та наведених висновків суду і не впливають на зміст ухваленого рішення.

У зв`язку з задоволення позову з відповідачів слід стягнути на користь позивача відшкодування витрат понесених при подачі позову. Так слід стягнути ДП «ЛІАЦ» відшкодування витрат у сумі 3502 грн. 32 коп., а з ДП «Глухівське лісове господарство»» - 768 грн. 40 коп.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 5, 12, 42, 77-80, 141, 263-265, 268, 274, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити частково позов ОСОБА_1 (місце проживання АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_3 ) до Державного підприємства «Глухівське лісове господарство» (місцезнаходження Сумська область, Глухівський р-н с. Баничі, вул. Мурашка, 169, Код ), Сумської товарної біржі «Сумиагропромбіржа» (місцезнаходження м.Суми вул. вул. Супруна, 3/1, Код ), Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» (місцезнаходження м.Київ Деревообробна, 1 Код ) про заборону використання об`єкта інтелектуальної власності та відшкодування збитків, треті особи ОСОБА_2 (місце проживання АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_4 ), ОСОБА_3 (місце проживання АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_5 ).

Заборонити Державному підприємству «Глухівське лісове господарство» використання корисної моделі «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг», на яку виданий патент № НОМЕР_1 від 25.05.2018, шляхом участі в електронних торгах за допомогою (з використанням) комп`ютерної програми «APS-Forest» на веб-порталі Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр».

Стягнути з Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» на користь ОСОБА_1 збитки у розмірі 350 231,67 грн.

Відмовити у іншій частині у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Стягнути Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» на користь ОСОБА_1 відшкодування витрат у сумі 3502 грн. 32 коп..

Стягнути Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» на користь ОСОБА_1 відшкодування витрат у сумі 768 грн. 40 коп.

Рішення суду може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складене 22.02.2021.

Суддя В.Г. Костенко