Провадження № 2/359/2082/2021
Справа № 359/3064/21
УХВАЛА

16 грудня 2021 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Семенюти О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Моргушко Л.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглядаючи в приміщенні суду у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ в натурі житлового будинку, надвірних господарських будівель та споруд, як об`єктів права спільної часткової власності, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання права приватної власності ОСОБА_2 на частину приміщень в будинку,

встановив:

1. Суть процесуального питання, що розглядається судом.

15.12.2021 на адресу суду надійшла заява представника ОСОБА_2 адвоката Кального Д.І. про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом.

Так, з урахуванням заяви ОСОБА_2 просить суд: визнати за ОСОБА_2 право приватної власності на прибудову а2, площею 36,1 кв.м., до будинку АДРЕСА_1 , що складається з: передпокою «2-і», площею 12,2 кв.м.; частини кухні «2-2», площею 11,86 кв.м.; санвузлу «2-3», площею 5,8 кв.м.; ганку аз; побудованих ОСОБА_2 за власні кошти без участі та згоди іншого співвласника у 2007 році; визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину будинку АДРЕСА_1 шляхом переведення на неї прав та обов`язків покупця за договором купівлі-продажу 1/2 частки житлового будинку укладеного 21.05.2015 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 та посвідченого приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Дудкою О.С. за № 1316.

Збільшену вимогу ОСОБА_2 обґрунтовує нормами ст. 362 ЦК України, а саме порушенням переважного права ОСОБА_2 , як власниці Ѕ частини спірного будинку з 2006 року на придбання іншої 1/2 частини будинку АДРЕСА_1 під час укладення договору купівлі-продажу 1/2 частки житлового будинку від 21.05.2015 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

В 2007 році ОСОБА_2 здійснила добудову до спірного будинку, що стало її приватною власністю, а саме приміщення 2-і, 2-3, частину приміщення 2,2 та ганок. В 2015 році ОСОБА_5 не повідомляв ОСОБА_2 про намір продати свою частину спірного будинку, відповідно до вимог ч. 2 ст. 362 ЦК України.

Представник відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 заперечує проти прийняття до розгляду судом разом з зустрічним позовом заяву про збільшення позовних вимог, оскільки ОСОБА_2 цією заявою змінює і предмет, і підставу позову, що заборонено процесуальним законодавством.

Процесуальні правовідносини регулюються главою 4 «Учасники судового процесу» розділу І «Загальні положення» ЦПК України.

2. Норми процесуального права, якими керується суд при розгляді заяви.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого судового засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Зазначена правова позиція сформульована у постанові Верховного Суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20.

3. Мотиви, якими керується суд при розгляді заяви.

Як вбачається зі змісту зустрічного позову ОСОБА_2 , предметом позову є визнання права приватної власності ОСОБА_2 на частину приміщень в будинку АДРЕСА_1 , оскільки ОСОБА_2 за власні кошти без участі та згоди іншого співвласника будинку у 2007 році їх побудувала, що і становить підставу позову.

Зі змісту заяви про збільшення позову вбачається, що вона за своє суттю є заявою про зміну предмета позову з одночасною зміною і підстав позову. Так, ОСОБА_2 просить на підставі ст.362 ЦК України у зв`язку з порушенням переважного права купівлі Ѕ частки у праві спільної часткової власності у будинку АДРЕСА_1 , визнати за нею право власності на цю Ѕ частку у будинку шляхом переведення на неї прав та обов`язків покупця ОСОБА_4 за договором від 21.05.2015 року. На виконання вимог ч.4 ст.362 ЦК України ОСОБА_2 внесла на депозитний рахунок суду грошову суму, яку за договором сплатив покупець ОСОБА_4 .

Тому, суд вважає, що представником позивача ОСОБА_3 подано заяву з одночасною зміною предмета та підстав позову, що за своєю суттю є новим позовом, а відтак прийняття такої заяви до розгляду судом є недопустимим, а тому заяву представника ОСОБА_2 адвоката Кального Д.І. про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом належить повернути позивачу за зустрічним позовом.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ч.5 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву представника ОСОБА_2 адвоката Кального Дмитра Ігоровича про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом повернути ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_3 .

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з проголошення судового рішення.

Суддя О.Ю. Семенюта