Справа № 2-2996/2011
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Бебешко М. М.

при секретарі Кравченко О. Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Біла Церква заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Доступні фінанси» про скасування заходів забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

09 грудня 2021 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Доступні фінанси», в якій представник заявника адвокат Курочкін О.О. просить суд скасувати заходи забезпечення позову шляхом зняття арешту із квартири АДРЕСА_1 , що накладений ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 червня 2011 року по справі № 2-2996/2011, мотивуючи тим, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Доступні фінанси» являється іпотекодержателем квартири АДРЕСА_1 на підставі договору відступлення права вимоги за договором іпотеки та договором іпотеки від MRTG-98/S, серія та номер: 7635, виданий 11.12.2007, видавник: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Русанюк З.З. Як вбачається з інформаційної довідки з реєстру речових прав, вказане майно перебуває під декількома арештами, у тому числі арештом встановленим ухвалою 2-2996/2011 від 21.06.2011, Білоцерківським міськрайонний судом Київської області, суддя Агафонов С.А. Вказаний арешт не дозволяє ТОВ «Доступні Фінанси» використати позасудовий спосіб звернення стягнення на майно та задовольнити свої вимоги, які випливають з кредитного договору, щодо якого вказана квартира була передана в іпотеку.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Бебешко М.М.

В судове засідання, учасники справи не з`явились, про час та місце розгляду повідомлялись належним чином.

Відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України - клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Враховуючи обмежений строк розгляду вищезазначеного клопотання в порядку ч.2 ст.158 ЦПК України та те, що явка сторін судом обов`язковою не визнавалась, неявка учасників справи в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали клопотання, судом встановлено наступне.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 червня 2011 року по цивільній справі № 2-2996/2011 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики забезпечено позов шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2 та квартиру АДРЕСА_1 , що розташовані у м.Києві.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19 вересня 2011 року позов ОСОБА_1 задоволено, стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 суму боргу в розмірі 824 500,00 грн.

За положеннями ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Отже, враховуючи положення частини першої статті 158 ЦПК України, з заявою про скасування заходів забезпечення позову може звернутися лише учасник справи.

Крім того, відповідно до п. 9 постанови Пленуму Вищого Спеціалізовано Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03 червня 2016 року заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

У рішенні суду про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту суд зазначає про скасування заходів забезпечення позову, які оскаржуються (пункт 8 частини першої статті 214 ЦПК).

У постанові Великої Палати Верховного Суду по справі на № 340/25/19 від 22 січня 2020 року зазначено, що «вимоги інших осіб щодо належності їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, вирішуються шляхом пред`явлення ними відповідно до правил судової юрисдикції позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту. У такому ж порядку розглядаються вимоги осіб, які не є власниками майна, але володіють ним на законних підставах. Орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може бути залученим судом до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору».

Крім того, ч.1 ст.59 Закону передбачено: особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту. Тобто мається на увазі особа, яка не є стороною виконавчого провадження саме вона має можливість звернутися до цивільного суду з позовною заявою про зняття арешту зі свого майна.

Як вбачається з матеріалів справи Товариство з обмеженою відповідальністю «Доступні фінанси» не є учасником справи, а тому згідно з нормами ЦПК України у нього відсутнє процесуальне право на звернення до суду з відповідною заявою.

Враховуючи те, що заява про скасування заходів забезпечення позову подана особою, яка не є учасником по справі, що в свою чергу порушує процесуальний порядок, встановлений для розгляду справ подібної категорії, тому зазначена заява підлягає поверненню заявнику. Однак, це не позбавляє права ТОВ «Доступні фінанси» звернутися до суду з відповідним позовом на загальних підставах.

На підставі викладеного та керуючись ст.158, 260, 353,354 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Доступні фінанси» про скасування заходів забезпечення позову - повернути.

Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Доступні фінанси» право на звернення до суду з позовною заявою про зняття арешту з майна.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

СуддяМ. М. Бебешко