Ухвала

19 лютого 2021 року

м. Київ

справа №554/1668/16-ц

провадження №61-18494ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

Висоцької В. С. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Октябрського районного суду м. Полтави

від 15 листопада 2019 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 19 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Четверта полтавська державна нотаріальна контора, про визнання майна спільною сумісною власність подружжя, встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

02 грудня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 15 листопада 2019 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 19 лютого 2020 рок в указаній вище справі, яку ухвалою Верховного Суду від 22 грудня 2020 року залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків, а саме: наведення поважності підстав пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень і надання доказів на їх підтвердження, надіслання уточненої редакції касаційної скарги, в якій повинно бути зазначено підстави, на яких подається касаційна скарга з визначенням передбачених статтею 389 ЦПК України, підстав та надання документу, що підтверджує доплату судового збору, а також роз`яснено про наслідки її невиконання.

На адресу суду надійшли матеріали на виконання вимог ухвали, які підтверджують факт отримання ухвали суду касаційної інстанції

від 22 грудня 2020 року.

На виконання вимог ухвали суду касаційної інстанції від 22 грудня

2020 року заявником надано докази сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі та надано уточнену редакцію касаційної скарги із зазначення підстав, на яких подається касаційна скарга.

В уточненій касаційній скарзі заявником порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що 11 березня 2020 року ним було подано касаційну скаргу, та передбачаючи виїзд за межі України було зазначено іншу адресу для отримання поштової кореспонденції. Із 12 лютого 2020 року по 10 травня 2020 року він перебував за межами України, на підтвердження чого надано копію закордонного паспорту. Ухвалу Верховного Суду

від 03 квітня 2020 року про залишення його касаційної скарги отримано лише 25 серпня 2020 року, однак ухвалою Верховного Суду від 30 вересня 2020 року касаційну скаргу повернуто заявнику.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID-19» від 11 березня

2020 року № 211 з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року на усій території України установлено карантин.

У подальшому постановами Кабінету Міністрів України від 25 березня

2020 року № 239, від 22 квітня 2020 року № 291, від 20 травня 2020 року

№ 392, від 17 червня 2020 року № 500, від 22 липня 2020 року

№ 641, карантин продовжувався, відповідно до 24 квітня, до 11 травня,

до 22 червня 2020 року, до 31 липня 2020 року, до 31 серпня 2020 року на усій території України.

Відповідно до пункту 12 розділу І Закону України від 30 березня 2020 року

№ 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)»

(далі - Закон № 540-ІХ) розділ XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України доповнено пунктом 3 наступного змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

17 липня 2020 року набув чинності Закон України від 18 червня 2020 року

№ 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон № 731-IX), яким законодавець по-іншому врегулював питання перебігу процесуальних строків під час дії карантину, які були продовжені на строк дії карантину Законом № 540-ІХ.

Згідно з пунктом 2 Закону № 731-IX пункт 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України викладено в такій редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 731-IX встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

20-денний строк з часу набрання чинності Законом України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» закінчився 06 серпня 2020 року.

За викладених обставин, заявнику слід звернутись до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку, навівши причини пропуску строку на касаційне оскарження з дня закінчення 20-денного строку з часу набрання чинності Законом України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» - 06 серпня 2020 року, по день здачі скарги до поштового відділення - 02 грудня 2020 року.

Враховуючи викладене вище, зазначений в ухвалі Верховного Суду

від 22 грудня 2020 року строк для усунення недоліків слід продовжити та повідомити про це заявника.

Керуючись статтями 127, 185, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, вказаний в ухвалі Верховного Суду від 22 грудня 2020 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. С. Висоцька