ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2021 року м. Харків

Справа № 640/6159/17

Провадження № 22-ц/818/1024/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кругової С.С.,

суддів Маміної О.В., Тичкової О.Ю.

Учасники справи :

Позивач: Акціонерне товариство «Харківобленерго»,

Відповідач: ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні суду в місті Харкові,

апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 09 листопада 2017 року, ухвалене суддею Ніколаєнко І.В.,

у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань за актом,

в с т а н о в и в :

У квітні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з відповідача на свою користь суму нарахувань за актом в розмірі 27088,13 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 01.12.2016 р. при перевірці електроустановки у кв. АДРЕСА_1 , в якій проживає відповідач, було встановлено факт безоблікового використання електричної енергії. Підключення виконане прихованим шляхом, що є порушенням п.п. 37, 42, 48 Правил користування електроенергією для населення, і завдає шкоди інтересам АК «Харківобленерго». Вказані порушення були зафіксовані актом №208771 від 01.12.2016 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення, після чого відповідачу були зроблені нарахування в сумі 27088,13 гривень, яка на сьогоднішній день відповідачем не сплачена.

Заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 09 листопада 2017 року позовну заяву Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань за актом задоволено повністю.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» суму нарахувань за актом в розмірі 27088,13 грн. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15 жовтня 2020 року заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 09 листопада 2017 року залишено без задоволення.

Не погоджуючись з ухваленим заочним рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу. Посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, неправильне застосування судом норм матеріального права й порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що акти про порушення №208771 від 01.12.2016 р., акт технічного огляду № 203 від 01.12.2016 р. та протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕн №2 від 06.01.2017 р. складені з порушенням чинного законодавства. Зазначає, що акт про порушення №208771 від 01.12.2016 р. щодо приладу обліку №108192 не міг бути складений, оскільки зазначений прилад було знято за три місяці до того і про це було складено акт від 30 серпня 2016 року.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач зазначає, що у випадку з лічильником №108192 було виявлено зміну в електричній схемі самого лічильника , що підтверджено актом проведення технічного огляду лічильника електроенергії №203 від 01.12.2016 року. Саме ці зміни в схемі лічильника привели до недообліку споживаної електричної енергії. Жодним чином не пояснює обставини щодо зняття цього лічильника ще в серпні 2016 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що 12.01.2008 року між АК «Харківобленерго» та ОСОБА_1 було укладено договір про користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_2 .(а.с.27)

Згідно довідки з місця проживання про склад сім`ї та прописку ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

На засіданні комісії під головуванням начальника абонентської служби та за участю членів комісії: економіста першої категорії ОСОБА_2 , інженера ОСОБА_3 , майстра ОСОБА_4 - був розглянутий акт порушення ПКЕЕ №208771 від 01 грудня 2016 року, в результаті розгляду якого комісію був розрахований розмір завданих енергопостачальнику збитків, про що був складений протокол № 2 від 06 січня 2017 р. Розрахунок проведений згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією нарахувань на суму 27088,13 гривень з 01.12.2013 по 01.12.2016 р.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції на час спірних правовідносин), Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 4 травня 2006 року (далі - Методика).

Згідно зі статтею 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Відповідно до пунктів 19, 20, 21 Правил користування електричною енергією для населення № 1357 розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показів засобів обліку. Розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником (електророзподільним підприємством) та/або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Електропостачальник (електророзподільне підприємство) має право контролювати правильність знімання показів засобів обліку побутовим споживачем.

Споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником для укладення якого побутовий споживач звертається до електропостачальника з письмовою заявою - пункт 3 Правил.

Побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил та несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію - пункт 42, 48 Правил.

За змістом статті 11 ЦК України за відсутності письмового договору факт відкриття особового рахунку, видача книжки та постачання електричної енергії вважається укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику».

Відповідно до частини першої статті 526 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України).

Ухвалюючи рішення про задоволення позову АК «Харківобленерго», суд першої інстанції свій висновок мотивував тим, позивачем на виконання вимог статті 81 ЦПК України доведені позовні вимоги щодо неналежного виконання відповідачем своїх зобов`язань з оплати послуг за спожиту електричну енергію.

Перевіряючи рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів виходить з такого.

Постановляючи рішення про задоволення позову, суд виходив з того, що з відповідача підлягає стягненню матеріальна шкода за актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення у розмірі 27088, 13 гривень.

Судова колегія не погоджується з таким висновком суду виходячи з наступного.

Як вбачається зі змісту акту порушення ПКЕЕ № 208771 від 01 грудня 2016 року на підставі якого пред`явлено позов, цей акт складено про перевірку приладу обліку електричної енергії заводський № 108192 і виявлено порушення № 42,48 ПКЕЕн (а.с.5,6).

Саме цей акт було судом покладено в основу рішення суду.

Відповідач в свою чергу надав до суду першої інстанції разом із заявою про перегляд заочного рішення акт від 30.08.2016 року, зі змісту якого вбачається, що в цей день був знятий прилад обліку № 108192, та встановлений прилад обліку № 015097 і цей встановлений засіб обліку було передано на відповідальне зберігання споживачу (а.с.74,75)

Матеріали справи не містять доказів, що знятий прилад обліку № 108192 після 30.08.2016 року було знову встановлено замість приладу обліку № 015097.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач також зазначає про зняття приладу обліку №108192 ще 30.08.2016 року. Потім зазначає про акт перевірки від 01.12.2016 року знятого раніше приладу обліку №108192 і ніяк не пояснює його наявність станом на 01.12.2016 року за умов його зняття ще 30.08.2016 року.

За таких обставин, судова колегія вважає, що позивачем є не доведеним факт порушення відповідачем п.42, 48 Правил користування електричною енергією для населення, а тому рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового про відмову у задоволенні позову.

Крім того, на увагу заслуговують доводи апеляційної скарги щодо неналежного повідомлення відповідача про розгляд справи судом першої інстанції. Жодна повістка направлена судом на адресу відповідача ним отримана не була, про що свідчать зворотні повідомлення про повернення до суду судових повісток за спливом терміну зберігання.( а.с. 14, 30, 47)

Згідно повідомлення адресно-довідкової служби ГУДМС України в Харківській області, ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 не значиться (а.с.16)

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до частини 13 статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Таким чином, необхідно стягнути з АК «Харківобленерго» на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 2400 гривень за подання апеляційної скарги.

Керуючись статтями 141,367, 374, 376, 381-383 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 09 листопада 2017 року скасувати і ухвалити нове судове рішення.

В задоволенні позову Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань за актом - відмовити.

Стягнути з Акціонерного товариства «Харківобленерго» (, юр.адреса: 61037, м.Харків, вул.Плеханівська, 149) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) судовий збір у сумі 2400 (дві тисячі чотириста) гривень.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду, у випадках передбачених ст.389 ЦПК України.

Головуючий С.С. Кругова

Судді О.В. Маміна

О.Ю. Тичкова