ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/4820/343/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2021 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Гринчука Р.С., Грох Л.М., Костенка А.М.,

розглянув без повідомлення учасників справи справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Універсал Банк» на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10 грудня 2020 року, суддя Чевилюк З.А., у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Універсал Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Акціонерне товариство «Акцент-Банк» про захист прав споживача,

встановив:

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до АТ «Універсал Банк», (далі Банк), про стягнення пені за прострочення повернення вкладу з банківського рахунку.

В обґрунтування позову вказав, що 13.11.2019 року шляхом оформлення та накладення електронного підпису у мобільному застосунку Банку - «Монобанк» він уклав договір банківського вкладу, внісши на депозит 2950 дол. США строком на 182 дні до 13.05.2020 року включно з правом поповнення. Протягом вказаного строку позивачем здійснювалось поповнення коштів, у зв`язку з чим станом на 13.05.2020 року загальна сума депозиту із нарахованими на депозит відсотками склала 6585,73 дол. США. 08.05.2020 року він зателефонував до працівників Банку та замовив на 14.05.2020 року видачу всієї суми депозиту із нарахованими відсотками готівкою у банківському відділенні, однак Банк, фактично прийнявши вказану заяву, зобов`язання щодо повернення депозитних коштів виконав лише 18.05.2020 року, у зв`язку з чим позивач вважає, що з Банку на його користь підлягає стягненню пеня в розмірі 3% за кожен день прострочення видачі депозиту.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10.12.2020 року позов задоволено, стягнуто з АТ «Універсал Банк» на користь ОСОБА_1 16619,58 грн. пені за прострочення у поверненні вкладу з депозитного рахунку № НОМЕР_1 , який сформований відповідно до заяви клієнта на оформлення депозиту (банківського вкладу) №N90.30. від 13.11.2019 року. Вирішено питання судових витрат.

Відмовляючи у задоволенні позову суд виходив з доведеності позовних вимог щодо неправомірних дій (бездіяльності) працівників Банку, з вини яких сталася затримка виплати коштів за депозитом, внаслідок чого відповідач повинен нести відповідальність перед позивачем у вигляді сплати пені на підставі ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів».

В апеляційній скарзі Банк просив рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позову.

На обґрунтування скарги апелянт зазначив, що рішення суду є незаконним, ухвалене з порушенням норм процесуального та матеріального права. Суд першої інстанції під час розгляду справи не в повній мірі дослідив погоджені між сторонами умови договору викладені в Умовах та правилах обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів (Monobank/ Universal Bank), (далі - Умови та правила надання банківських послуг), відповідно до яких клієнту надається строк в три календарних дні для вирішення питання щодо надання Банку розпорядження на зняття коштів з рахунку «до запитання». Суд не надав оцінки тій обставині, що розпорядження на зняття готівкових коштів надається клієнтом у мобільному додатку, що обумовлене договором з урахуванням специфіки вкладу з використанням мобільного додатку за продуктом «МоноБанк». Однак судом не було досліджено змісту умов договору, і, як наслідок, залишено поза увагою ту обставину, що виплата суми депозиту або коштів з рахунку «до запитання», а також виплата нарахованих за депозитом та/або рахунком «до запитання» процентів може бути здійснені Банком готівкою у касі Банку за умови пред`явлення отриманого в мобільному додатку касового коду, тобто для ініціації виплати суми грошових коштів з рахунку «до запитання» клієнт повинен надати Банку розпорядження у вигляді письмової вимоги у мобільному додатку, чого станом на 14.05.2020 року зроблено не було. В той же час ці дії були виконані ОСОБА_1 для виплати коштів на 18.05.2020 року. Крім того, клієнт при обранні способу зняття коштів та вже сформованій заявці у мобільному додатку 14.05.2020 року на зняття коштів готівкою на 18.05.2020 року мав технічну можливість скасувати таку заявку в мобільному додатку та обрати інший спосіб зняття депозиту, зокрема перерахувавши кошти на свій поточний рахунок, за реквізитами, на карту в доларах США, іншу карту, обрати іншу дату тощо. Однак ОСОБА_1 не скористався такими можливостями і обрав вказану дату і спосіб отримання коштів. Раніше подана заявка 08.05.2020 року у телефонному режимі була забракована (скасована) Банком, оскільки умовами Договору не передбачено можливості перерахування суми депозиту з депозитного рахунку позивача на його рахунок «до запитання» без формування відповідної заявки через мобільний додаток та отримання касового коду. В той же час, Банк провів перевірку записів телефонних розмов із операторами, проаналізував ініційовані питання клієнтом у розрізі умов та правил надання банківських послуг і вибачився перед клієнтом за некоректні консультації з боку декількох операторів, запропонувавши певні послуги від яких клієнт відмовився. Оскільки Банк не порушив умов укладеного із клієнтом депозитного договору, дотримався процесу виплати депозиту, тому відсутні правові підстави для застосування штрафних санкцій відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів».

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 вказав що посилання Банку на невідповідність поданої позивачем заявки відповідним положенням Умов і правил є необґрунтованим, оскільки контактний центр Банку також здійснює обслуговування клієнтів по телефону. Вказав, що в положеннях Умов та правил відсутні будь-які застереження та/або заборони, які не надають клієнту право завчасно та дистанційно надати розпорядження Банку щодо отримання готівкою грошових сум по депозиту через касу. Також, вказав, що Умовами та правилами передбачено безпосередня виплата клієнту готівкою суми депозиту без попереднього зарахування його на рахунок «до запитання», як невірно вказує Банк.

Розгляд справи проведений в порядку ч. 1 ст. 369 ЦПК України, без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що 13.11.2019 року ОСОБА_1 , з використанням мобільного застосунку «МоноБанк» уклав договір банківського вкладу з АТ «Універсал Банк» шляхом оформлення та накладення електронного підпису на заяву щодо оформлення депозиту (банківського вкладу) №90.30. від 13.11.2019 року. Визначена сума депозиту 2950 дол. США з правом поповнення. Строк депозиту 182 дні до 13.05.2020 року включно. Дата повернення депозиту - 14.05.2020 року. Депозитний рахунок № НОМЕР_1 (т. 1, а.с. 10).

Протягом дії депозиту позивач здійснював поповнення депозиту, внаслідок чого у нього з урахуванням капіталізації відсотків на станом на 14.05.2020 року утворилась сума в розмірі 6585,73 дол. США. (т. 1, а.с. 12-16).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не спростовано несвоєчасне повернення грошових коштів позивачу по справі за депозитним вкладом, у зв`язку з чим нарахування Банку пені в порядку передбаченому Законом «Про захист прав споживачів» в розмірі 592,71 дол. США є обґрунтованим. Оскільки нарахування пені в іноземній валюті не передбачено законодавством, тому еквівалент пені в гривні за офіційним курсом НБУ в загальному складає 16619,58 грн.

Висновок суду є обґрунтованим з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з ч. 1 ст. 598 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.

Статтею 599 ЦК України передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 1058 ЦК України, за договором банківського вкладу (депозиту) одна сторона (банк), що прийняла від другої сторони (вкладника) або для неї грошову суму (вклад), що надійшла, зобов`язується виплачувати вкладникові таку суму та проценти на неї або дохід в іншій формі на умовах та в порядку, встановлених договором.

З цього слідує, що послугою банку, після закінчення дії депозитного договору або отримання банком вимоги вкладника видати вклад є видача грошової суми, яка складається з суми вкладу та суми відсотків, нарахованих за користування вкладом.

Тобто, послугою банку, після закінчення дії депозитного договору або отримання банком вимоги вкладника видати вклад є видача грошової суми, яка складається з суми вкладу та суми відсотків нарахованих за користування вкладом.

Відповідно до вимог статей 526 та 1058 ЦК України зобов`язання банку з повернення вкладу за договором банківського вкладу (депозиту) вважається виконаним з моменту повернення вкладу вкладнику готівкою або надання іншої реальної можливості отримати вклад та розпорядитися ним на свій розсуд, наприклад, перерахування на поточний банківський рахунок вкладника в цьому ж банку, з якого вкладник може зняти кошти чи проводити ними розрахунки з допомогою платіжної банківської картки (правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 23.09.2020 року у справі № 345/4308/17).

У випадку перерахування коштів на поточний банківський рахунок вкладника в цьому ж банку, однак ненадання вкладнику можливості користуватися цими коштами, зобов`язання банку з повернення вкладу не вважається виконаним і до банку необхідно застосувати відповідальність за порушення грошового зобов`язання, передбачену частиною другою статті 625 ЦК України (висновок Верховного Суду України, викладений у постанові від 11.10.2017 року у справі № 6-1297цс17).

Договір банківського вкладу укладається на умовах видачі вкладу на першу вимогу (вклад на вимогу) або на умовах повернення вкладу зі спливом встановленого договором строку (строковий вклад). За договором банківського строкового вкладу банк зобов`язаний видати вклад та нараховані проценти за цим вкладом із спливом строку, визначеного у договорі банківського вкладу (стаття 1060 ЦК України).

Банк виплачує вкладникові проценти на суму вкладу в розмірі, встановленому договором банківського вкладу. Проценти на банківський вклад нараховуються від дня, наступного за днем надходження вкладу у банк, до дня, який передує його поверненню вкладникові або списанню з рахунка вкладника з інших підстав (стаття 1061 ЦК України).

Таким чином строковий договір банківського вкладу покладає на банк обов`язок прийняти від вкладника суму коштів, нарахувати на неї проценти та повернути ці кошти з процентами зі спливом встановленого договором строку.

Закінчення строку дії договору банківського вкладу не звільняє банк від обов`язку повернути (видати) кошти вкладникові.

Сторони за домовленістю можуть визначити порядок здійснення повернення коштів за строковим вкладом - шляхом перерахування на поточний рахунок вкладника, шляхом видачі готівкою через касу банку, або іншим шляхом. Зазначені вище норми не містять обмежень при виборі сторонами такого договору способу виконання зобов`язання з повернення коштів банку перед вкладником.

У разі, якщо договором банківського вкладу передбачено повернення вкладу коштів шляхом їх перерахування на поточний рахунок вкладника, з чим погодились обидві сторони, укладаючи такий договір, то після здійснення зазначеної операції правовідносини сторін трансформуються у правовідносини банківського рахунку відповідно до положень частини третьої статті 1058 ЦК України.

Така трансформація означає, що вкладник має право отримати готівкою повернуті банком на поточний рахунок кошти за вкладом, але до правовідносин між ними вже не можуть застосовуватись положення договору строкового банківського вкладу у зв`язку з тим, що строк його дії закінчився.

Як вбачається з матеріалів справи та визнано сторонами, позивач уклав з Банком депозитний договір на загальну суму депозиту в розмірі 6585,73 дол. США., строк якого закінчився 13.05.2020 року. Датою повернення депозиту позивачу сторони визначили 14.05.2020 року (т. 1, а.с. 10-16).

Відповідно до п.п. 1.4.1., 1.4.2 Умов та правил надання банківських послуг, (в редакції чинній на день укладення депозитного договору з позивачем, що розміщена за веб-посиланням: https://www.monobank.ua/terms?lang=uk&file=umovy-2019-11-08.pdf), на наступний день після закінчення строку Депозиту Банк перераховує кошти з Депозитного рахунку на Рахунок «до запитання». Якщо після закінчення 3-х календарних днів з дня надходження коштів на Рахунок «до запитання» Банк не отримає від Клієнта поданої за допомогою Мобільного додатку письмової вимоги щодо повернення Депозиту строк дії Депозитного договору продовжується, а строк розміщення Депозиту встановлюється тотожним строку (кількості днів), що зазначений у Заяві Клієнта на оформлення Депозиту, при цьому Клієнт доручає Банку відкрити новий Депозитний рахунок та зарахувати на нього грошові кошти з Рахунку «до запитання». Відомості щодо номера нового Депозитного рахунку та розміру процентної ставки за Депозитом зазначається у виписці за Депозитом, що надається Клієнту. Строк розміщення Депозиту може бути продовжений на умовах цього пункту Договору необмежену кількість разів.

Згідно розділу 1.5. вказаних Умов та правил надання банківських послуг виплата суми Депозиту та нарахованих процентів здійснюється шляхом перерахування коштів з Депозитного рахунку на Рахунок «до запитання» в Дату повернення Депозиту, зазначену у Заяві Клієнта на оформлення Депозиту (п. 1.5.1.). Переказ коштів з Рахунку «до запитання» здійснюється в день ініціювання Клієнтом виплати коштів за вказаними ним реквізитами. Одночасно здійснюється виплата процентів, нарахованих за залишками коштів на Рахунку «до запитання» (п. 1.5.2). Під час ініціювання виплати Депозиту Клієнт зазначає номер платіжної картки, на поточний рахунок якої зараховується сума Депозиту, шляхом подачі відповідної заявки в Мобільному додатку, яка підписується Клієнтом із використанням ЕП (п. 1.5.3). Після виплати Клієнту усієї суми Депозиту на Рахунок «до запитання» та процентів Депозитний рахунок закривається. Рахунок «до запитання» закривається після переказу за ініціативою Клієнта всіх коштів, що обліковувалися на рахунку, одночасно припиняється дія Депозитного договору ( п. 1.5.5).

Відповідно до п. 1.5.6. Умов та правил надання банківських послуг виплата суми Депозиту та або коштів з Рахунку «до запитання», а також виплата нарахованих за Депозитом та/або Рахунком «до запитання» процентів може бути здійснена Банком готівкою у касі Банку за умови пред`явлення отриманого в Мобільному додатку касового коду. При цьому заокруглення суми касових операцій здійснюється за наступним правилом: - видача готівки здійснюється в сумі, що кратна одній гривні. Залишок грошових коштів зараховується на поточний рахунок Клієнта.

Дистанційне обслуговування - комплекс інформаційних послуг по рахунках клієнта і здійснення операцій за рахунком на підставі дистанційних розпоряджень клієнта - розпорядження Банку виконати певну операцію, яке передається клієнтом за допомогою Інтернету (мобільного додатку, месенджерів тощо), а також через службу підтримки.

Як вбачається зі змісту наданих позивачем роздруківок, (т. 1, а.с. 17-23), останній звертався до служби підтримки Банку із заявою про видачу йому депозитних коштів 14.05.2020 року, що відповідачем також визнано у поданому до суду відзиві на позов та апеляційній скарзі, однак у вказаний день належних йому грошових коштів не отримав.

За договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк має право використовувати грошові кошти на рахунку клієнта, гарантуючи його право безперешкодно розпоряджатися цими коштами (стаття 1066 ЦК України).

Банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом (стаття 1068 ЦК України).

Згідно зі статтею 1070 цього Кодексу за користування грошовими коштами, що знаходяться на рахунку клієнта, банк сплачує проценти, сума яких зараховується на рахунок, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка або законом. Сума процентів зараховується на рахунок клієнта у строки, встановлені договором, а якщо такі строки не встановлені договором, - зі спливом кожного кварталу. Проценти, передбачені частиною першою цієї статті, сплачуються банком у розмірі, встановленому договором, а якщо відповідні умови не встановлені договором, - у розмірі, що звичайно сплачується банком за вкладом на вимогу.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (стаття 612 ЦК України).

Таким чином, з часу перерахування банком вкладу на поточний рахунок клієнта відповідно до умов укладеного між ними договору банк має сплатити проценти за користування цими грошовими коштами у розмірі, визначеному відповідно до вимог статті 1070 ЦК України.

Розділом 5.1. Умов та правил надання банківських послуг до каналів дистанційного обслуговування віднесено: контактний центр Банку, який здійснює обслуговування по телефону і месенджерах; мобільний додаток і інші канали обслуговування в Інтернет; інформування через SMS, e-mail або месенджери.

В рамках дистанційного обслуговування Банк надає Клієнту інформацію про банківське обслуговування, шляхом її направлення на адресу клієнта, зазначену в Анкеті-заяві, або в мобільний додаток клієнта (п. 5.2. Умов та правил). Клієнт може скористатися послугами Банку за допомогою дистанційного обслуговування для отримання інформації за Договором, випуску і перевипуску платіжних карток, а також з метою отримання інших послуг, що надаються Банком (п. 5.7.1. Умов та правил).

Відповідно до ч. 8 ст. 18 Закону України «Про захист прав споживачів» (в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин) нечіткі або двозначні положення договорів із споживачами тлумачаться на користь споживача.

Конституційний Суд України у справі від 10.11.2011 року, 15-рп/2011 про захист прав споживачів кредитних послуг у мотивувальній частині рішення зазначав, що держава забезпечує особливий захист більш слабкого суб`єкта економічних відносин, а також фактичну, а не формальну рівність сторін у цивільно-правових відносинах, шляхом визначення особливостей договірних правовідносин у сфері споживчого кредитування та обмеження дії принципу свободи цивільного договору. Це здійснюється через установлення особливого порядку укладення цивільних договорів споживчого кредиту, їх оспорювання, контролю за змістом та розподілу відповідальності між сторонами договору.

Також, згідно ч. 5 ст. 6 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» визначено, що у разі виникнення неоднозначного тлумачення прав та обов`язків сторони за договором за участю споживача фінансових послуг такі права і обов`язки тлумачаться на користь такого споживача.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 18.04.2018 року у справі № 753/11000/14-ц зроблено висновок, що у разі, якщо з`ясувати справжній зміст відповідної умови договору неможливо за допомогою загальних підходів до тлумачення змісту правочину, передбачених у частинах третій та четвертій статті 213 ЦК України, слід застосовувати тлумачення contra proferentem. Contra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem - слова договору повинні тлумачитися проти того, хто їх написав). Особа, яка включила ту або іншу умову в договір, повинна нести ризик, пов`язаний з неясністю такої умови. При цьому це правило застосовується не тільки в тому випадку, коли сторона самостійно розробила відповідну умову, але й тоді, коли сторона скористалася стандартною умовою, що була розроблена третьою особою. Це правило підлягає застосуванню не тільки щодо умов, які «не були індивідуально узгоджені» (no individually negotiated), але також щодо умов, які хоча і були індивідуально узгоджені, проте були включені в договір «під переважним впливом однієї зі сторін» (under the diminant sinfluence of the party)».

При неясності волі сторін суд має вибрати варіант, що відповідає інтересам споживача (правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 11.09.2019 року у справі № 242/4812/16-ц).

Як вбачається з матеріалів справи, Банк 08.05.2020 року фактично прийняв по телефону через власну службу підтримки заяву вкладника про видачу готівкою належних йому грошових коштів. В той же час, працівники Банку, узгодивши з ОСОБА_1 дату повернення йому розміщених на депозиті коштів, 14.05.2020 року, не повідомили позивача щодо необхідності електронного формування замовлення на отримання коштів готівкою та неправильною адресою банківської установи, в якій вкладник мав намір отримати готівкові кошти. Цим самим Банк порушив вимоги п. 5.7.1. Умов та правил надання банківських послуг, не забезпечивши позивача послугами за договором банківського рахунку. При цьому відповідач у суді першої інстанції та в апеляційній скарзі визнав факт надання позивачу послуг неналежної якості у зв`язку з наданням працівниками Банку клієнту некоректних консультацій.

Слід також зауважити, що можливість надання Банком обслуговування клієнту дистанційними каналами передбачена розділом 5.1. Умов та правил надання банківських послуг, яким до каналів дистанційного обслуговування віднесено, зокрема, контактний центр Банку, який здійснює обслуговування по телефону і месенджерах. Тому, скориставшись таким видом дистанційного обслуговування з метою вирішення питання повернення коштів з депозитного рахунку ОСОБА_1 тим самим реалізував своє право, передбачене умовами договору.

В той же час тлумачення змісту договору депозиту Банком на власний розсуд щодо недотримання позивачем Умов та правил банківських послуг в частині, що стосується електронного оформлення заяви на отримання депозитного вкладу готівкою в касі Банку не можна вважати обґрунтованим з огляду на встановлені вище обставини справи та враховуючи процесуальну поведінку відповідача в суді першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, Банк підтвердив факт попередньої домовленості з вкладником щодо повернення суми депозиту готівкою в касі банківської установи 14.05.2020 року, яка відбулася 08.05.2020 року шляхом телефонних консультацій та повідомлень у месенжері «Viber» (а.с.17-23; 77-78). Вже пізніше, в суді першої інстанції, представник Банку сформував позицію відповідача щодо необґрунтованості позовних вимог у зв`язку з неналежними виконанням клієнтом умов депозитного договору в частині процедури отримання депозитного вкладу готівковими коштами. В той же час подальше формування ОСОБА_1 електронної заявки на отримання суми депозиту готівкою на дату 18.05.2020 року було зумовлено саме невиконанням Банком своїх зобов`язань щодо надання клієнту суми депозиту 14.05.2020 року в касі установи і не свідчить про добровільність вибору дати виплати безпосередньо позивачем.

Невиконання або неналежне виконання зобов`язань банку за договором банківського рахунка, зокрема відмова виконати розпорядження клієнта з видачі йому відповідних сум з рахунку, має наслідком настання відповідальності банку, встановленої договором або законом

Судом встановлено, що сума депозиту з нарахованими на нього відсотками була повернута Банком позивачу 18.05.2020 року, що свідчить про те, що відповідач прострочив виконання грошового зобов`язання, а тому наявні підстави для застосування ч. 2 ст. 625 ЦК України.

Враховуючи, що вкладник за договором банківського вкладу (депозиту) є споживачем фінансових послуг, а банк - їх виконавцем, тому останній несе відповідальність за неналежне надання цих послуг, передбачену ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», а саме сплату пені в розмірі трьох процентів вартості послуги за кожен день прострочення.

Таким чином, з огляду на встановлені вище обставини справи колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо нарахування Банку пені за три дні прострочення Банком повернення клієнту належних йому грошових коштів, що в тому числі стимулює банківську установу добросовісно виконувати свої зобов`язання, які той прийняв на себе, фактично погодивши 08.05.2020 року заяву позивача щодо повернення суми банківського вкладу.

Такий висновок також узгоджується з правовим висновком викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 року у справі №761/26293/16-ц (провадження № 14-64цс19).

Суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та визначився з правовими нормами, які регулюють спірні правовідносини, внаслідок чого доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на їх законність та обґрунтованість не впливають.

Керуючись ст. ст. 369, 374, 375, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд,

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Універсал Банк» залишити без задоволення.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10 грудня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 22 лютого 2021 року.

Судді: Р.С. Гринчук

Л.М. Грох

А.М. Костенко