Справа №220/2108/19
Провадження № 4-с/220/11/21
У Х В А Л А

Іменем України

15 грудня 2021 року Великоновосілківській районний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Якішиної О.М.

за участю секретаря Черняєвої С.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_1 , стягувач: ОСОБА_2 , на бездіяльність державного виконавця Подільського відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гладищенка Владислава Андрійовича,

В С Т А Н О В И В:

10.11.2021 року заявник звернувся до суду зі скаргою на дії державного виконавця, в якій просить визнати протиправною бездіяльність державного виконавця Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гладищенка В.А. щодо не зняття арешту з рахунку зі спеціальним режимом використання, відкритого в АТКБ «ПРИВАТБАНК», НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) для отримання грошової компенсації натуральної допомоги «пакунок малюка» на неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та зобов`язати державного виконавця винести постанову про зняття арешту з зазначеного рахунку. Крім того, просить стягнути з державного виконавця Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гладищенка Владислава Андрійовича на користь ОСОБА_1 витрати на надання правової допомоги у розмірі 3000,00 грн.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 26.08.2021 року в межах виконавчого провадження № 61080035 державним виконавцем винесено постанову про арешт коштів боржника, згідно якої державний виконавець наклав арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належить боржнику. Однак, в порушення п. 7 ч, 3 ст. 18 та ч. 3 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження», було накладено арешт на рахунок, відкритий в АТКБ «ПРИВАТБАНК» НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) для отримання грошової компенсації натуральної допомоги «Пакунок малюка» на неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

02.09.2021 року ним на ім`я начальника Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), було направлено заяву про зняття арешту з вищевказаного соціального рахунку «Пакунок малюка». Аналогічну заяву було направлено державному виконавцю і стягувачем ОСОБА_2 .

Листом від 17.09.2021 року державний виконавець Гладищенко В.А. повідомив, що станом на 17.09.2021 року до Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) не надходила інформація про те, що рахунки боржника мають спеціальний режим використання.

05.10.2021 року представником боржника повторно було направлено заяву про зняття арешту з рахунку для отримання грошової компенсації натуральної допомоги «Пакунок малюка» на неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з документами, що підтверджують спеціальний статус грошових коштів на даному рахунку, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Станом на дату звернення з вказаною скаргою державний виконавець Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гладиіценко В.А. постанову про зняття арешту з рахунку зі спеціальним режимом використання, відкритого в АТКБ «ПРИВАТБАНК», для отримання грошової компенсації натуральної допомоги «пакунок малюка» на неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не виніс.

Зазначає, що відповідно до інформації, розміщеної на офіційному сайті АТКБ «ПРИВАТБАНК» ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) «Пакунок малюка» - ПРИВАТБАНК здійснює виплати за державною програмою «Пакунок малюка» на картку зі спеціальним режимом використання. Зараховані на картку кошти можливо витратити тільки в магазинах, що внесено до реєстру учасників пілотного проекту «Монетизація одноразової натуральної допомоги «Пакунок малюка». Таким чином, кошти, що знаходяться на даному рахунку мають цільове призначення виключно в інтересах дитини, а тому на них не може бути звернено стягнення.

Ухвалою суду від 10.11.2021 р. скарга залишена без руху для усунення її недоліків

23.11.2021 р. до суду надійшла заява представника заявника про усунення недоліків скарги.

Ухвалою суду від 24.11.2021 р. провадження у справі відкрито, скаргу призначено до розгляду.

Ухвалою суду від 01.12.2021 р. задоволено клопотання заявника про витребування з АТ КБ «ПриватБанк» інформації щодо арешту рахунку.

В судове засідання заявник, стягувач, державний виконавець не з`явились, будучи належним чином повідомленими про день та час розгляду скарги. Заявник та стягувач подалои заяви про розгляд справи за їх відсутності. Державний виконавець причини неявки не повідомив.

Суд, дослідивши надані докази, дійшов наступних висновків.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України cуд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Згідно з частиною першою статті 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Європейський суд з прав людини вказує, що «право на суд» було б ілюзорним, якби правова система Договірної держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній із сторін. Важко собі навіть уявити, щоб стаття 6 детально описувала процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі, - а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд, - і водночас не передбачала виконання судових рішень. Якщо вбачати у статті 6 тільки проголошення доступу до судового органу та права на судове провадження, то це могло б породжувати ситуації, що суперечать принципу верховенства права, який Договірні держави зобов`язалися поважати, ратифікуючи Конвенцію. Отже, для цілей статті 6 виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина «судового розгляду» (HORNSBY v. GREECE, № 18357/91, § 40, ЄСПЛ, від 19 березня 1997 року).

За змістом статей 1, 5 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року № 1404-VIII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 1404-VIII) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких установлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Згідно з пунктом 7 частини третьої статті 18 Закону № 1404-VIII виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.

Статтею 56 Закону № 1404-VIII передбачено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Пунктом 2 частини другої статті 48 Закону № 1404-VIII заборонено звернення стягнення та накладення арешту на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України «Про електроенергетику», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України «Про теплопостачання», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України «Про теплопостачання», статті 18-1 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України «Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки», на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Відповідно до частини третьої статті 52 Закону № 1404-VIII не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Згідно з абзацом другим частини другої статті 59 Закону № 1404-VIII виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 59 Закону № 1404-VIII підставою для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Відповідно до пункту 3 Інструкції про порядок відкриття і закриття рахунків клієнтів банків та кореспондентських рахунків банків - резидентів і нерезидентів, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 12 листопада 2003 року № 492, поточний рахунок - рахунок, що відкривається банком клієнту на договірній основі для зберігання грошей і здійснення розрахунково-касових операцій за допомогою платіжних інструментів відповідно до умов договору та вимог законодавства України. До поточних рахунків також належать рахунки із спеціальним режимом їх використання, що відкриваються у випадках, передбачених законами України або актами Кабінету Міністрів України.

З наведених норм права вбачається, що судове рішення є обов`язковим до виконання. У разі невиконання боржником рішення суду добровільно державним або приватним виконавцем здійснюється його примусове виконання. Під час вчинення виконавчих дій виконавець має право накладати арешт на кошти божника, що містяться на його рахунках у банківських установах. При цьому стаття 48 Закону № 1404-VIII встановлює невичерпний перелік рахунків, на кошти на яких накладати арешт заборонено, зазначаючи, що законом можуть бути визначені й інші кошти на рахунках боржника, звернення стягнення або накладення арешту на які заборонено.

Отже, виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини третьої статті 52 Закону № 1404-VIII повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі їх знаходження на рахунку, на кошти на якому заборонено накладення арешту, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною четвертою статті 59 Закону № 1404-VIII.

Також виконавець може самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом (частина четверта статті 59 Закону № 1404-VIII).

Судом встановлено, що постановою державного виконавця Подільського відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гладищенка В.А. від 26.08.2021 року накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунка, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 , у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів, в розмірі 76890,30 грн. (а.с. 11-12).

Із змісту постанови державного виконавця про накладення арешту на кошти боржника вбачається, що ним визначено банківським установам порядок її виконання, із застереженням щодо накладення арешту на рахунки та/або звернення стягнення на які заборонено законом та які належать боржнику.

АТ КБ «ПриватБанк», на яке нормами статті 52 Закону № 1404-VIII покладений обов`язок визначати статус рахунка та можливість накладення арешту на кошти на ньому, постанову виконавця про накладення арешту на кошти боржника на рахунку № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) у виконавчому провадженні № 61080035 виконало. Зазначене підтверджується листом АТ КБ «ПриватБанк» від 07.12.2021 року, наданим на виконання ухвали суду від 01.12.2021 року. Зазначене свідчить про те, що банк не визнав цей рахунок та кошти на ньому такими, на які законом заборонено накладати арешт та звертати стягнення.

Разом з тим, відповідно до Закону України «Про державну допомогу сім`ям з дітьми» «пакет малюка» - одноразова натуральна допомога, що відноситься до допомоги при народженні дитини. З 01.07.2021 года батьки мають право вибору між єдиноразовою натуральною допомогою «пакет малюка» та грошовою компенсацією вартості єдиноразової натуральної допомоги «пакет малюка».

З цією метою заявником відкрито у АТ КБ «ПриватБанк» соціальну картку «Пакунок малюка», до якої відносився спеціальний банківський рахунок, на який зараховуються грошові кошти, які є соціальною допомогою держави, відповідно до Порядку надання при народженні дитини одноразової натуральної допомоги «Пакунок малюка», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 листопада 2020 р. № 1180.

Отже, зазначений рахунок має спеціальний режим використання.

Крім того, суд зауважує, що відповідно до п.6 ч.1 ст. 72 Закону України «Про виконавче провадження» стягнення не може бути звернуто на одноразову допомогу при народженні дитини.

З огляду на викладене, а також те, що боржник повідомив державного виконавця про те, що на рахунок НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), відкритий боржнику в АТ КБ «ПриватБанк», зараховуються грошові кошти, які є соціальною допомогою держави при народженні дитини, з наданням документів на підтвердження цих обставин, суд доходить висновку про задоволення вимог скарги боржника на дії державного виконавця щодо не зняття арешту з зазначеного рахунку.

Згідно ч.1 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

На підтвердження цих обставин заявником жодного доказу щодо понесених ним витрат на правову допомогу не надано, тому ці вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 447-452 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність державного виконавця Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гладищенка Владислава Андрійовича щодо не скасування арешту з рахунку НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), відкритого в АТКБ «ПриватБанк» для отримання грошової компенсації натуральної допомоги «пакунок малюка» на неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зобов`язати державного виконавця Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гладищенка Владислава Андрійовича скасувати арешт, накладений на рахунок НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), відкритий в АТКБ «ПриватБанк» для отримання грошової компенсації натуральної допомоги «пакунок малюка» на неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В задоволенні іншої частини скарги відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Згідно зі ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали складено 17.12.2021 р.

Суддя О.М. Якішина