Провадження № 2-з/161/48/21
У Х В А Л А

16 грудня 2021 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області

у складі:

головуючого судді Івасюти Л.В.

за участю секретаря судового засідання Юхим А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Луцька заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Заяву обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина після смерті її чоловіка ОСОБА_2 . Право на спадщину мають зазначені у заповіті, який складений ОСОБА_2 особи, а саме ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Зазначає, що вона як непрацездатна вдова спадкодавця, відповідно до ч.1 ст.1241 ЦК України, має обов`язкову частку у спадщині, розмір якої становить ј. Вважає, що вона та неповнолітній онук спадкодавця ОСОБА_3 прийняли спадщину, оскільки на час її відкриття постійно проживали разом із спадкодавцем в квартирі АДРЕСА_1 , інші спадкоємця за заповітом, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 прийняли спадщину подавши нотаріусу заяви про її прийняття.

Відповідно до ст.ст. 1258, 1261, ч.1 ст.1266, ч.1 ст.1267 ЦК України, у разі спадкування за законом мені належала б Ѕ частки спадщини та онукам ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за правом представлення Ѕ частки спадщини. Донька спадкодавця ОСОБА_6 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

До складу спадщини входить нерухоме майно, Ѕ часток вкладів у банках та Ѕ частки автомобіля, а саме:

-Ѕ частки двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 45.9 кв.м, житловою 27.2 кв.м;

-житловий будинок АДРЕСА_2 загальною площею 77.1 кв.м., житловою 32.9 кв.м.;

-земельна ділянка площею 0.2500 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка) у с. Озденіж Рожищенського району Волинської області, кадастровий номер :01:002:0001;

-земельна ділянка площею 0.6 га для ведення особистого селянського господарства по АДРЕСА_2 , кадастровий номер :01:002:0002 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 245);

-земельна ділянка площею 3.0216 га для ведення особистого селянського господарства (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 245), кадастровий номер :02:002:0181;

-земельна ділянка площею 0.1061 га для ведення особистого селянського господарства (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 245), кадастровий номер :01:003:0119;

-земельна ділянка площею 2.9056 га для ведення особистого селянського господарства (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 45), кадастровий номер :02:002:0093;

-Ѕ частки вкладу в АТ КБ «Приватбанк»;

-Ѕ частки вкладу в АТ «Кредобанк»;

-Ѕ частки автомобіля «Hyundai Tucson», 2011 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 .

За час шлюбу, нею та ОСОБА_2 набуто на праві спільної сумісної власності подружжя майно, яке зареєстровано на ім`я спадкодавця, квартиру АДРЕСА_1 та автомобіль «Hyundai Tucson», 2011 року випуску, а також вклади в АТ КБ «Приватбанк» та АТ «Кредобанк».

27.07.2021 приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Пастуховою Н.В. заведено спадкову справу, однак спадкоємці за заповітом не визнають її права на Ѕ частку у спільній сумісній власності подружжя, а також не визнають права на спадкування нею обов`язкової частки у спадщині, встановленого ст.1241 ЦК України.

З огляду на викладене, вона має намір вирішувати спір між нею та іншими спадкоємцями, шляхом подання до суду позову про визнання права власності на Ѕ частки у спільній сумісній власності подружжя, про визнання права на спадкування обов`язкової частки у спадщині, про поділ спадкового майна. Зважаючи на те, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , кінцевий строк подання заяви про прийняття спадщини спливає 19.12.2021. Після цього спадкоємці матимуть змогу безперешкодно отримати свідоцтва про право на спадщину. Звідси існує загроза, що після отримання свідоцтв, відповідачі почнуть розпоряджатися спадковим майном (продавати, іншим чином відчужувати, обтяжувати тощо). Це, в майбутньому може утруднити або ж зробити неможливим виконання рішення суду.

Враховуючи наведене, просить суд вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на все майно, що входить до складу спадщини та зупинити вчинення нотаріальних дій приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Пастузовою Н.В.

Згідно з ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Відповідно до ч.1, 2 ст.150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Із свідоцтва про шлюб випливає, що 05.11.1996 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уклали шлюб, про що зроблено актовий запис № 1236.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, ОСОБА_2 на праві приватної власності належать земельні ділянки: площею 3.0216 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :02:002:0181; площею 0.1061 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :01:003:0119; площею 0.6 га для ведення особистого селянського господарства по АДРЕСА_2 , кадастровий номер :01:002:0002; площею 2.9056 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :02:002:0093 та житловий будинок АДРЕСА_2 загальною площею 77.1 кв.м., житловою 32.9 кв.м.

З договору купівлі-продажу від 05.11.1996 серія ААА № 084813 випливає, що ОСОБА_2 придбав квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до заповіту від 05.11.2020, за життя ОСОБА_2 розпорядився належним йому майно, яке заповів ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Відповідно до п. 4 Постанови № 9 Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Аналізуючи наведене, суд дійшов висновку, що вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на спадкове майно є недоцільним, оскільки розпорядитися спадковим майном спадкоємець має право лише після отримання свідоцтва про право на спадщину.

Однак, суд враховує, що між сторонами можливий спір щодо спадкового майна, яке залишилося після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за умовами отримання особами визначеними у заповіті свідоцтв про право на спадщину, спадкове майно може бути відчужене в подальшому, що ускладнить чи зробить неможливим виконання рішення суду, суд приходить до висновку, що заяву слід задовольнити частково, а тому заборона приватному нотаріусу видавати будь-кому свідоцтво про право на спадщину за заповітом буде достатнім для забезпечення вимог ОСОБА_1 при зверненні до суду з відповідним позовом..

При цьому, суд наголошує, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси заявника на той випадок, коли інші спадкоємці будуть діяти недобросовісно.

Відповідно до ч. 4 ст. 152 ЦПК України, у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, а у разі подання заяви про арешт морського судна- тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 151-153, 157 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Заяву задовольнити частково.

Заборонити приватному нотаріусу Луцького міського нотаріального округу Волинської області Пастуховій Наталії Володимирівні видавати для ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та/або для їх представників, а також для інших спадкоємців та/або їх представників, у разі їх наявності, свідоцтва про право на спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалу до негайного виконання надіслати приватному нотаріусу Луцького міського нотаріального округу Волинської області Пастуховій Наталії Володимирівні (пр. Президента Грушевського, 22, м. Луцьк).

Про результати виконання ухвали приватному нотаріусу Луцького міського нотаріального округу Волинської області Пастуховій Наталії Володимирівні, повідомити суд.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Л.В. Івасюта