Справа № 438/377/19 Головуючий у 1 інстанції: Слиш А.Т.
Провадження № 22-ц/811/4313/21 Доповідач в 2-й інстанції: Мельничук О. Я.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

09 грудня 2021 року суддя судової палати у цивільних справах Львівського апеляційного суду Мельничук О.Я., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 представника ОСОБА_2 на ухвалу Бориславського міського суду Львівської області від 16 жовтня 2019 року у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Бориславського міського суду Львівської області від 16 жовтня 2019 року заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про виправлення описки в рішенні Бориславського міського суду Львівської області від 04 липня 2019 року та у виконавчому листі від 05 серпня 2019 у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задоволено.

Виправлено описку, допущену в резолютивній частині рішення Бориславського міського суду Львівської області від 04 липня 2019 року у справі №438/377/19, провадження №2/438/273/2019, а саме:

вважати доведеним і читати суму заборгованості, яка складається з: «7715,39 грн. заборгованість за тілом кредиту; 3455,31 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту; 4751,10 грн. нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 750,00 грн. нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.».

Виправлено описку у виконавчому листі справа №438/377/19, виданого Бориславським міським судом Львівської області 05 серпня 2019 року про стягнення заборгованості з ОСОБА_2 , а саме:

вважати доведеним і читати суму заборгованості, яка складається з: «7715,39 грн. заборгованість за тілом кредиту; 3455,31 грн. заборгованість за простроченим тілом кретиту; 4751,10 грн. нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 750,00 грн. нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.» замість неправильної суми заборгованості, яка складається з: «61,87 грн. заборгованість за тілом кредиту; 1698,06 грн. заборгованість за простроченим тілом кретиту; 9889,77 грн. нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 100,00 грн. нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.».

Виправлено описку у виконавчому листі справа №438/377/19, виданого Бориславським міським судом Львівської області 05 серпня 2019 року про стягнення заборгованості з ОСОБА_2 зазначивши дату розгляду справи «04 липня 2019 року».

Стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк»» суму заборгованості за договором б/н від 12 липня 2012 року в розмірі ???????16 671,8?0 гривень, яка складається з: 61,87 грн. заборгованість за тілом кредиту; 1698,06 грн. заборгованість за простроченим тілом кретиту; 0,00 заборгованість за нарахованими відсотками; 9889,77 грн. нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 100,00 грн. нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.

Ухвалу суду 02 грудня 2021 року в апеляційному порядку оскаржила ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 .

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, така не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки до апеляційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В поданій апеляційній скарзі скаржник просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги, однак будь яких доказів в підтвердження майнового стану сторони не долучає та підстав для відстрочення сплати судового збору не наведено.

Згідно ч.1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 3 ст. 136 ЦПК України передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статі, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов"язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У п.29 Постанови Пленуму ВССУ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Гарантії, що містяться у статті 6 Конвенції, повинні відповідати, зокрема, забезпеченню ефективного доступу до апеляційних або касаційних судів для того, щоб учасники судового процесу могли отримати рішення, яке стосується їх «цивільних прав та обов`язків» (Рішення ЄСПЛ у справі «Гоффман проти Німеччини» («Hoffmann v. Germany») від 11 жовтня 2001 року, пункт 65; Рішення ЄСПЛ у справі «Кудла проти Польщі» («Cudla v. Poland») від 26 жовтня 2000 року).

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Розмір судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу у даній справі становить 454 грн (0,2 розмір прожиткового мінімуму станом на -1 січня 2021 року).

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення Європейського суду з прав людини «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Однак, як вбачається з матеріалів справи, такі не містять жодних доказів в підтвердження фінансового стану відповідача, який не дозволяє йому сплатити судовий збір в розмірі 454 грн.

Враховуючи вищенаведене, прохання скаржника про відстрочення сплати судового збору та відсутність будь яких доказів в підтвердження фінансового стану, який не дозволяє оплатити йому судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу Бориславського міського суду Львівської області від 16 жовтня 2019 року, відсутні підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору так само як і відсутні підстави для звільнення, розстрочення чи зменшення судового збору.

Провадження за апеляційною скаргою може бути відкрито за умови оплати:

- судового збору згідно пп.9 п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", в редакції чинній на момент подачі апеляційної скарги, в розмірі 454 грн за такими реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК Львів/Личаківський р-н/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38008294

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0013954

Код бюджетної класифікації: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для

юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскарження справи) по справі _________ (Номер справи), Львівський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі "код платника" платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Враховуючи допущені при подачі апеляційної скарги недоліки, вважаю за необхідне залишити таку без руху протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали для їх усунення, попередивши скаржника, що у випадку невиконання цієї ухвали у зазначений строк подана апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Документи, що підтверджують сплату судового збору або докази про звільнення від такогонеобхідно у передбачений строк подати Львівському апеляційному суду.

Керуючись ст.ст. 136, 185, 356, 357 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Відмовити ОСОБА_1 представнику Мельниковича Антона Володимировича в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , представника ОСОБА_2 на ухвалу Бориславського міського суду Львівської області від 16 жовтня 2019 року залишити без руху та надати скаржнику строк для подачі документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору - десять днів з дня вручення скаржнику даної ухвали.

У випадку невиконання скаржником у встановлений строк вимог даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в частині розміру судового збору шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцять днів з дня її складення.

Суддя: О.Я. Мельничук