БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 356/406/20
№ провадження 2-з/356/2/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.02.2021 року Суддя Березанського міського суду Київської області Лялик Р.М., розглянувши заяву представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Кидалова Ігоря Миколайовича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення боргу за договорами позики,

ВСТАНОВИВ:

16.02.2021 року до Березанського міського суду Київської області звернувся представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_7 із заявою про забезпечення позову яку обґрунтовує тим, що Березанським міським судом Київської області розглядається справа № 356/406/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення боргу за договорами позики. Під час провадження у справі виникли обставини, що зумовлюють необхідність вжиття заходів забезпечення позову з огляду на те, що, як зазначалось у позові, позивачка ОСОБА_1 та ОСОБА_2 направили на адресу відповідача ОСОБА_5 заяви-претензії від 16.04.2020 року та від 22.04.2020 року відповідно, з вимогою про повернення боргів за позиками. Відповідач ОСОБА_5 такі заяви проігнорував. Натомість, як зазначає заявник, 27.06.2020 року ОСОБА_5 , швидше за все, побоюючись в подальшому звернення до суду з боку позивачів, що передбачає стягнення з нього позичених коштів, змінив правовий режим свого нерухомого майна, а саме квартири в АДРЕСА_1 , набутого ним і його дружиною, відповідачкою ОСОБА_6 під час перебування у шлюбі і на яке розповсюджується правовий режим спільної сумісної власності подружжя, та передав це майно дружині, відповідачці ОСОБА_6 по договору дарування. Відомості про таку операцію наявні в Інформаційній довідці з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 243909229, час формування: 11.02.2021 року. Зазначене, на думку заявника, свідчить про те, що, передбачаючи настання для себе негативних наслідків у вигляді можливого судового рішення не на його користь у зв`язку із заявленими претензіями від ОСОБА_1 та Блез Жеремі, відповідач ОСОБА_5 умисно виводив зі статусу спільного сумісного майна відповідну квартиру і дарував її дружині. Всі вищевказані обставини свідчать про можливі подальші маніпуляції з квартирою та вчинення незаконних дій з боку відповідачів, що може ускладнити чи зробити неможливим виконання судового рішення про задоволення позову як позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , так і позову інших позивачів у справі.

Заява містить посилання на наявні в матеріалах справи № 356/406/20 витребувані судом докази довідку ДПС України № 757/5/99/00-04-02-02-05 від 26.01.2021 року та довідку Головного сервісного центру МВС України № 31/2424 від 15.01.2021 року, згідно яких вбачається характер та джерела надходження коштів у відповідачів та їх витрати на транспортні засоби. Зазначені докази, на переконання заявника свідчать, що сама відповідачка ОСОБА_6 жодного дня за 7 років (період, за який витребувана інформація) не працювала і отримувала соціальні виплати, тобто знаходилась на утриманні її чоловіка (відповідача ОСОБА_6 ), а доходи її чоловіка більше, ніж на 60 % складаються саме з поворотних безвідсоткових позик (ознака доходу 153 з довідки ДПС України № 757/5/99/00-04-02-02-05 від 26.01.2021 року) і лише на 40 % з інших видів доходу як заробітна плата, з відчуження майна, тощо (ознаки доходу 101, 104, 126, 127 із згаданої вище довідки), в сумах це 330 000, 00 гривень і 256 379,65 гривень, відповідно. Відтак, представник позивачів стверджує, що є всі підстави вважати, що ОСОБА_5 бере одні позики, щоб покривати інші свої борги , а реальний стан його доходів досить незадовільний, що також створює загрозу виконанню судового рішення у справі, якщо воно буде винесене не на користь відповідачів. Наголошує, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають всі підстави вважати, що судове рішення у цій справі, ухвалене на їх користь, може бути невиконане, якщо відповідачі відчужать належне їм нерухоме майно, тому представник позивачів просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, що належить ОСОБА_6 , а саме на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 .

Проаналізувавши подану заяву про забезпечення позову, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Так, згідно ч. 1-2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При поданні заяви про забезпечення позову заявником дотримано порядок подання заяви про забезпечення позову, визначений п. 3 ч. 1 ст. 152 ЦПК України.

Згідно ч. 7-8 ст. 153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Суд, розглянувши заяву про забезпечення позову, приходить до наступного висновку.

Заява про забезпечення позову подана у цивільній справі № 356/406/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення боргу за договорами позики. Ціна позову становить 587 879,30 грн., на користь позивачки ОСОБА_1 заявлено до стягнення солідарно з відповідачів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 загальну суму боргу за позикою у розмірі 10 000 (десять тисяч) євро 00 центів та на користь позивача ОСОБА_8 заявлено до стягнення загальну суму боргу за позикою у розмірі 60 000,00 грн.

З доданої до заяви про забезпечення позову Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 243909229 щодо об`єкта нерухомого майна квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої станом на 11.02.2021 року є ОСОБА_6 (приватна власність), дата та час державної реєстрації: 06.07.2020 року, підстава: договір дарування квартири зі зміною правового режиму майна, серія та номер: 775, видний 06.07.2020 року, видавник: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Клименко В.С.

Оцінюючи посилання заявника на те, що, передбачаючи настання для себе негативних наслідків у вигляді можливого судового рішення не на його користь у зв`язку із заявленими претензіями від ОСОБА_1 та Блез Жеремі, відповідач ОСОБА_5 умисно виводив зі статусу спільного сумісного майна відповідну квартиру і дарував її дружині, суд звертає увагу на те, що датою державної реєстрації вказаного вище правочину є 06.07.2020 року, в той час як позовна заява до відповідачів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 датована 10.07.2020 року, надійшла до суду 17.07.2020 року, провадження у справі було відкрито 19.10.2020 року, тобто договір дарування був вчинений

(згідно наданої суду Інформаційної довідки) до звернення позивачами із позовом до Березанського міського суду Київської області, відтак, відсутні підстави стверджувати, що наявний причинно-наслідковий зв`язок між вказаними діями відповідача та передбаченням ним негативних наслідків у вигляді можливого судового рішення не на його користь у зв`язку із заявленим позовом від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Крім того, в матеріалах справи відсутні відомості на підтвердження належності ОСОБА_5 вказаної вище квартири (право власності чи інші речові права), так само як вказана вище Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 243909229 щодо об`єкта нерухомого майна не містить відомостей про всі сторони договору дарування (обдаровуваним є ОСОБА_6 , інформація про дарувальника відсутня).

А з принципу змагальності сторін випливає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України (ч. 3 ст. 12 ЦПК України).

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Умовою застосування заходів забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованою для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 25.09.2019 у справі № 320/3560/18.

Суд звертає увагу на суперечності між змістом прохальної частини заяви про забезпечення позову та доданими до неї документами. Так, з прохальної частини заяви про забезпечення позову слідує, що заявник просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, що належить ОСОБА_6 , а саме на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , в той час як з доданої до заяви Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що ОСОБА_6 на праві приватної власності належить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , підстава набуття права власності: договір дарування квартири зі зміною правового режиму майна, серія та номер: 775, видний 06.07.2020 року, видавник: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Клименко В.С.

Окремо слід вказати, що, заявником не надано доказів на підтвердження співмірності та обґрунтованості заходу забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру ціні позову боргу відповідачки ОСОБА_6 , який підлягає стягненню на користь позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які і звертаються через свого представника із заявою про забезпечення позову, оскільки до заяви не додано доказів, що підтверджують вартість квартири.

Беручи до уваги те, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б свідчили про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивачів до ухвалення рішення в цивільній справі, дані про неможливість захисту прав, свобод та інтересів позивачів без вжиття таких заходів, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про вжиття заходів забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 149, 151, 153 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Кидалова Ігоря Миколайовича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення боргу за договорами позики.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення.

Суддя: Р. М. Лялик