справа № 755/5335/21 головуючий у суді І інстанції Виниченко Л.М.
П О С Т А Н О В А

Іменем України

08 грудня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Фінагеєва В.О.,

суддів Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

за участю секретаря Гасюк В.В.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 13 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про визнання незаконним та скасування наказу про порушення трудової дисципліни, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом та просив визнати незаконним та скасувати наказ КП ВО Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі КП «Київтеплоенерго») про порушення трудової дисципліни № 1-Д від 23 грудня 2020 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що згідно з наказом № 39-К від 27 квітня 2018 року ОСОБА_1 прийнято на роботу на підприємство відповідача на посаду заступника директора до дирекції безпеки та 02 грудня 2019 року на підставі наказу № 1255-К переведено на посаду начальника управління економічної безпеки департаменту безпеки. 24 листопада 2020 року заступником директора з корпоративних питань видано наказ про проведення службової перевірки № 834 на підставі доповідної записки ОСОБА_1 від 13 листопада 2020 року щодо відпрацювання можливого механізму списання лічильників обліку теплової енергії, що свідчить про необхідність проведення службової перевірки та детального вивчення наявного стану справ з організації обліку та контролю за зазначеними лічильниками у СП «Енергозбут», встановлення фактів можливої відсутності лічильників, з`ясування причин і обставин їх зникнення та документального підтвердження таких фактів. З даним наказом через систему електронного документообігу позивач ознайомився 25 листопада 2020 року. Даним наказом проведення службової перевірки доручено комісії у складі: голови комісії - ОСОБА_1, членів комісії - менеджера відділу економічної безпеки департаменту безпеки КП «Київтеплоенерго» ОСОБА_3, провідного інженера вказаного відділу ОСОБА_4 та провідного інженера відділу моніторингу та контролю управління економічної безпеки департаменту безпеки підприємства ОСОБА_5. Наказано провести перевірку відповідно до Регламенту проведення службових перевірок, затвердженого наказом КП «Київтеплоенерго» № 385. На виконання вимог наказу № 834 членами комісії проведена службова перевірка в період з 25 листопада 2020 року по 02 грудня 2020 року, за результатами якої складено акт від 02 грудня 2020 року. 03 грудня 2020 року проведено нараду з виробничих питань, оформлену протоколом № 15, порядком денним якої було питання щодо неякісної підготовки матеріалів службової перевірки. За результатами наради ухвалено голові та членам комісії вжити заходи щодо повторної якісної підготовки акту та додатків до нього з виправленими помилками і усуненням зауважень, про що доповісти 04 грудня 2020 року до 10.00. На виконання протоколу № 15 членами комісії надані пояснення. Однак, 23 грудня 2020 року видано наказ про порушення трудової дисципліни, відповідно до якого за невиконання пунктів 2.11, 3.11, 5.2 Положення про управління економічної безпеки департаменту безпеки та пунктів 4.2.4, 4.2.8 Регламенту про проведення службових перевірок, затвердженого наказом КП «Київтеплоенерго» від 14 листопада 2018 року № 385 ОСОБА_1 оголошено догану та попереджено про застосування більш суворих заходів дисциплінарного впливу у разі вчинення подібних порушень у подальшій роботі. Позивач вказує на те, що спірний наказ про накладення на нього дисциплінарного стягнення є незаконним, оскільки не відповідає вимогам трудового законодавства. У наказі зазначена абсурдна інформація, що не відноситься до порушення трудової дисципліни. На виконання наказу № 834 про проведення службової перевірки ним, як головою комісії, затверджено план такої перевірки, членами комісії було підготовлено та розіслано відповідні запити до департаменту бухгалтерського обліку та звітності, керівництва та районних відділень збуту СП «Енергозбіт». 25 листопада 2020 року було направлено заступнику директора з корпоративних прав ОСОБА_2 та іншим уповноваженим особам службову записку про надання дозволу на залучення в якості консультантів компетентних фахівців, на яких згідно положень та посадових інструкцій покладено обов`язки обліку, контролю, використання, ремонту та зберігання загальнобудинкових лічильників теплової енергії, що перебувають на балансі підприємства. Однак, ця службова записка була проігнорована. У період 26-27 листопада 2020 року були отримані відповіді від уповноважених осіб СП «Енергозбут». У період з 30 листопада 2020 року по 01 грудня 2020 року комісією проводився аналіз отриманої інформації та 02 грудня 2020 року складено акт службової перевірки. На зауваження наради з виробничих питань, відповідно протоколу № 15, позивачем 03 грудня 2020 року та членами комісії 04 грудня 2020 року було надано відповідні пояснення. ОСОБА_1 зазначає, що в його діях відсутні порушення трудової дисципліни, ним сумлінно виконувалися поставлені завдання на підставі наказу № 834. При видачі спірного наказу не враховані обставини справи, а, отже, відсутні складові дисциплінарного проступку. Позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення обов`язків, які для нього не передбачені.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 13 липня 2021 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Наказ КП «Київтеплоенерго» «Про порушення трудової дисципліни» від 23 грудня 2020 року № 1-Д, виданий в частині ОСОБА_1 визнано незаконним та скасовано. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

В апеляційній скарзі КП ВО Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» просить скасувати рішення суду першої інстанції через невідповідність висновків суду обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач зазначає, що при оформленні матеріалів службової перевірки були допущені помилки. Текст акта службової перевірки за підписами членів комісії підготовлено з помилками, додатки надано не в повному обсязі. Отримані комісією пояснення від керівників та працівників СП «Енергозбут» надані без підписів опитаних осіб. Не визначено загальну кількість викрадених лічильників гарячої води та суму завданих підприємству збитків у результаті крадіжок. Не проведено аналізу наявності документів, що підтверджують факти крадіжок, у тому числі, за час функціонування КП «Київтеплоенерго», та вжиті відповідальними посадовими особами СП «Енергозбут» заходи щодо їх списання. Враховуючи зазначені недоліки акту, в діях позивача вбачається невиконання доручення керівництва, що полягає в незабезпеченні проведення службової перевірки та якісної реалізації передбачених заходів. Позивач, як голова комісії, мав дієвий механізм для отримання всіх необхідних роз`яснень від різних підрозділів підприємства. Підприємством при виборі виду дисциплінарного стягнення враховано ступінь шкідливих наслідків і тому до позивача застосовано догану, а не звільнення. Дії позивача свідчать, що ним не виконано доручення керівництва та не організовано, не забезпечено проведення службової перевірки та якісну реалізацію передбачених заходів. Від позивача отримано пояснення, в яких він підтверджує наявність помилок в тексті акту, відібрання пояснень у працівників у формі, що не відповідають вимогам Регламенту.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтвердженими тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що 27 квітня 2018 року ОСОБА_1 відповідно наказу № 39-К від 27 квітня 2018 року прийнято на роботу в КП «Київтеплоенерго» на посаду заступника директора до дирекції безпеки (а.с.14-18).

02 грудня 2019 року ОСОБА_1 на підставі наказу № 1255-К від 02 грудня 2019 року переведено на посаду начальника управління економічної безпеки департаменту безпеки на підприємстві КП «Київтеплоенерго» (а.с.18).

24 листопада 2020 року КП «Київтеплоенерго» видано наказ № 834 «Про проведення службової перевірки», зі змісту якого вбачається, що він виданий на підставі доповідної записки від 13.11.20 № 07/2у/2-922 начальника управління економічної безпеки департаменту безпеки ОСОБА_1 щодо відпрацювання можливого механізму списання лічильників обліку теплової енергії, що свідчить про необхідність проведення службової перевірки та детального вивчення наявного стану справ з організації обліку та контролю за зазначеними лічильниками у СП «Енергозбут», встановлення фактів можливої відсутності лічильників, з`ясування причин і обставин їх зникнення та документального підтвердження таких фактів.

Наказом від 24 листопада 2020 року № 834, з яким ОСОБА_1 ознайомився 25 листопада 2020 року, доручено провести службову перевірку зазначених вище питань комісії у складі: голови комісії - ОСОБА_1 та членів комісії - менеджера відділу економічної безпеки управління економічної безпеки департаменту безпеки ОСОБА_3, провідного інженера відділу економічної безпеки управління економічної безпеки департаменту безпеки ОСОБА_4, провідного інженера відділу моніторингу та контролю управління економічної безпеки департаменту безпеки ОСОБА_5., відповідно до Регламенту проведення службових перевірок, затвердженого наказом КП «Київтеплоенерго» від 14.11.2018 № 385. Строк перевірки визначено до 02.12.2020, за результатами якої наказано підготувати та надати акт службової перевірки (а.с.20).

На виконання наказу від 24 листопада 2020 року № 834 ОСОБА_1 та членами комісії складено акт службової перевірки від 02 грудня 2020 року, відповідно до якого службова перевірка проводилася у період з 25 листопада 2020 року по 02 грудня 2020 року (а.с.26-30).

03 грудня 2020 року відбулася нарада з виробничих питань, оформлена протоколом № 15, порядком денним якої було питання щодо неякісної підготовки матеріалів службової перевірки, зокрема, текст акту за підписами членів комісії виготовлено з помилками; додатки надано не в повному обсязі; отримані комісією пояснення від керівників та працівників СП «Енергозбут» надані без підписів опитаних осіб; не визначено загальну кількість викрадених лічильників гарячої води та суму завданих підприємству збитків у результаті крадіжок; не проведено аналізування наявності документів, що підтверджують факти крадіжок у тому числі за час функціонування КП «Київтеплоенерго» та вжиті відповідними посадовими особами СП «Енергозбут» заходи щодо їх списання (а.с.31).

За результатами наради ухвалено голові та членам комісії вжити заходів щодо повторної якісної підготовки акту та додатків до нього з виправленими помилками та усуненням розглянутих на нараді зауважень; матеріали перевірки з поясненнями голови та членів комісії на ім`я заступника директора з корпоративних питань щодо причин неякісної підготовки матеріалів перевірки доповісти 04.12.2020 до 10.00 нарочно.

ОСОБА_1 на ім`я директора департаменту безпеки були надані письмові пояснення від 03 грудня 2020 року стосовно підготовки матеріалів службової перевірки за наказом від 24 листопада 2020 року № 834 та складення акту службової перевірки (а.с.33-36).

23 грудня 2020 року КП «Київтеплоенерго» видано наказ «Про порушення трудової дисципліни» № 1-Д, відповідно пунктів 1, 4, 5 якого ОСОБА_1 оголошено догану та попереджено про застосування більш суворих заходів дисциплінарного впливу у разі вчинення подібних порушень у подальшій роботі, скасовано нарахування премії за виконання виробничо-господарських показників за грудень 2020 року та заходи заохочення упродовж дії дисциплінарного стягнення (а.с.47-51).

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено порушення позивачем при проведенні службової перевірки відповідних нормативних актів, у тому числі, актів персонального характеру, які б регламентували процедуру та визначали порядок щодо вчинення саме таких дій, які ставляться у вину ОСОБА_1 стосовно неналежного виконання цих обов`язків. Позовні вимоги знайшли своє підтвердження під час розгляду справи.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

За змістом статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно та сумлінно, своєчасно й точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником покладених на нього трудовим договором обов`язків без поважних причин, а також недотримання під час виробничого процесу правил поведінки, встановлених чинним законодавством, правилами внутрішнього трудового розпорядку, посадовими інструкціями, наказами і розпоряджаннями роботодавця тощо.

Порушення працівником трудової дисципліни є підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення.

Статтею 148 КЗпП України передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Воно не може бути накладено пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

З матеріалів справи вбачається, що 24 листопада 2020 року КП «Київтеплоенерго» видано наказ про проведення службової перевірки з метою детального вивчення наявного стану справ з організації обліку та контролю за лічильниками обліку теплової енергії у СП «Енергозбут», встановлення фактів можливої відсутності лічильників, з`ясування причин і обставин їх зникнення та документального підтвердження таких фактів. Вказаним наказом встановлено строк виконання такої перевірки до 02 грудня 2020 року.

Зі змісту оскаржуваного наказу від 23 грудня 2020 року вбачається, що позивач притягнутий до дисциплінарної відповідальності у виді догани за невиконання пунктів 2.11, 3.11, 5.2 Положення про управління економічної безпеки Департаменту безпеки ПП № 07/2у-382-19, п. 4.2.4, 4.2.8 Регламенту. Невиконання, на думку відповідача, зазначених пунктів Положення та Регламенту мало місце під час проведення службової перевірки.

Пунктом 2.11 Положення про управління економічної безпеки департаменту безпеки ПП № 07/2у-382-19 визначено, що основними завданнями управління економічної безпеки департаменту безпеки є виконання доручень керівництва КП «Київтеплоенерго».

Відповідно до пункту п. 3.11 Положення управління економічної безпеки департаменту безпеки організовує та забезпечує проведення службових перевірок за матеріалами департаменту безпеки, а також приймає участь у проведенні службових перевірок структурними підрозділами КП «Київтеплоенерго».

Згідно з пунктом 5.2 Положення начальник управління організовує роботу персоналу управління економічної безпеки департаменту безпеки, розподіляє виконання завдань між працівниками управління, встановлює терміни на виконання робіт, контролює своєчасність і якість виконання завдань, реалізує права та обов`язки, покладені на управління, несе відповідальність за результати його діяльності відповідно до цього Положення.

Пунктом 4.2.4 Регламенту проведення службових перевірок, затвердженого наказом КП «Київтеплоенерго» від 14 листопада 2018 року № 385, передбачено, що керівники та працівники підрозділів комунального підприємства, які перевіряються, зобов`язані сприяти комісії (групі) у проведенні службових перевірок та надавати письмові пояснення з питань, що виникають в ході їх здійснення. Пояснення надаються: працівниками структурних підрозділів - на ім`я керівника структурного підрозділу, керівниками структурного підрозділу та працівниками апарату управління - на ім`я керівника комунального підприємства.

Відповідно п. 4.2.8 Регламенту голова комісії (групи) здійснює загальне керівництво діяльністю членів комісії, має право надавати їм письмові або усні вказівки по суті службової перевірки, визначає перелік питань, які потребують з`ясування під час перевірки, за участю членів комісії складає план службової перевірки та відповідає за повну і якісну реалізацію передбачених заходів.

Як вірно зазначив суд першої інстанції, пункти 2.11, 3.11, 5.2 Положення та пункти 4.2.4, 4.2.8 Регламенту не містять вимог щодо складання акту, вимог стосовно оформлення та порядку надання письмових пояснень співробітниками підприємства, у тому числі, щодо їх власноручного написання і підписів, та вимог про місце проведення перевірки. При цьому, у пункті 4.2.4 Регламенту лише визначено на ім`я кого надаються письмові пояснення у ході проведення службової перевірки підрозділів підприємства.

Що стосується решти порушень, які на думку відповідача, мали місце під час проведення службової перевірки, апеляційний суд вважає за необхідне зазначити наступне.

В акті службової перевірки від 02 грудня 2020 року, складеного ОСОБА_1 та членами комісії, встановлено, що за даними СП «Енергозбут» КП «Київтеплоенерго» на час передачі 02 травня 2018 року були відсутні прилади обліку (основні засоби) в кількості 326 штук. Комісією встановлено, що за період з 02 травня 2018 року по теперішній час за даними СП «Енергозбут» в КП «Київтеплоенерго» викрадено 180 лічильників. Крім того, РВЗ № 6 надало додатково перелік із 33 лічильників, які були викрадені в період КП «Київтеплоенерго» та по яким зібраний увесь пакет документів і матеріали направлені на списання, але остаточне рішення на даний час по ним ще не прийнято. По іншим лічильникам не надано відповіді на листи-запити СП «Енергозбут» про закриття кримінальних проваджень, що унеможливлює підготовку та подачу пакетів документів на списання.

У зазначеному акті комісією було запропоновано звернутися до керівництва КП «Київтеплоенерго» з метою організації та проведення робочої зустрічі за участю представників СП «Енергозбут», департаменту бухгалтерського обліку та звітності, департаменту операційної діяльності, департаменту правового забезпечення КП «Київтеплоенерго» для розробки та відпрацювання механізму одноразового списання викрадених до 02 травня 2018 року приладів обліку теплової енергії; доопрацювати Положення про районні відділення СП «Енергозбут», доповнивши його пунктом, який зобов`язує начальників районних відділень збуту проводити списання викрадених, розукомплектованих та неробочих приладів обліку теплової енергії, викрадених після 02 травня 2018 року; керівництву СП «Енергозбут» доручити начальникам РВЗ активізувати роботу по списанню приладів обліку теплової енергії, викрадених після 02 травня 2018 року.

За таких обставин, комісією, до складу якої входив ОСОБА_1 , було вжито всі заходи, спрямовані на виконання наказу від 24 листопада 2020 року.

У протоколі № 15 апаратної наради з виробничих питань, який складений у присутності ОСОБА_1 невідомими особами, та підписаний директором департаменту безпеки ОСОБА_6, зазначено, що не визначено загальну кількість викрадених лічильників гарячої води та суму завданих підприємству збитків у результаті крадіжок.

Разом з тим, під час складання зазначеного протоколу, не було звернуто увагу, що обставини, які були встановлені щодо кількості відсутніх та викрадених лічильників, зазначені в акті від 02 грудня 2020 року.

Крім того, у даному випадку апеляційний суд вважає за необхідне зазначити, що, встановлюючи строк для проведення службової перевірки тривалістю п`ять днів, починаючи з 25 листопада 2020 року до 02 грудня 2020 року, (два дні з зазначеного періоду є неробочими), КП «Київтеплоенерго» не звернуло увагу, що для дослідження поставлених питань вказаного часу є явно недостатньо, встановлений час не відповідає обсягу та складності поставленого завдання. У вказаний строк об`єктивно неможливо детально вивчити наявний стан справ з організації обліку та контролю за лічильниками, враховуючи встановлену їх кількість (326 шт.) у СП «Енергозбут», встановити факт можливої відсутності лічильників, з`ясувати причини і обставини їх зникнення та документального підтвердити такі факти.

Приймаючи оскаржуваний наказ, відповідач не звернув увагу, що дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків, які працівник обєктивно мав можливість виконати. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни.

Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

При накладенні на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, відповідачем не було враховано, що відсутні належні та допустимі докази невиконання позивачем пунктів 2.11, 3.11, 5.2 Положення про управління економічної безпеки Департаменту безпеки ПП № 07/2у-382-19, а також пунктів 4.2.4, 4.2.8 Регламенту. У діях ОСОБА_1 відсутні складові дисциплінарного проступку, обов`язкова наявність яких є підставою для накладення дисциплінарного стягнення.

Доводи, наведені відповідачем в апеляційній скарзі, щодо не проведення аналізу наявності документів, що підтверджують факти крадіжок лічильників, є безпідставними, оскільки згідно з наказом від 24 листопада 2020 року виконання такого завдання перед комісією з проведення службової перевірки не ставилося.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції щодо визнання незаконним та скасування оспорюваного наказу в частині, що стосується ОСОБА_1 , є законним та обґрунтованим, висновки суду відповідають фактичним обставинам справи та доводами апеляційної скарги не спростовані, судом правильно застосовано норми матеріального права, а, відтак, відповідно до вимог ст. 375 ЦПК України апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

На підставі викладеного та керуючись статтями 374, 375, 381, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 13 липня 2021 рокузалишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повне судове рішення складено 14 грудня 2021 року.

Головуючий Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.