Справа № 487/7009/20
Провадження № 2/476/86/2021
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18.02.2021 року суддя Єланецького районного суду Миколаївської області Чернякова Н.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - орган опіки та піклування Миколаївської міської ради про позбавлення батьківських прав

В С Т А Н О В И Л А :

15.02.2021 року з Заводського районного суду м. Миколаєва надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - орган опіки та піклування Миколаївської міської ради про позбавлення батьківських прав.

В позовній заяві позивачка просила звільнити її від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Позивачка як на підставу для звільнення її від сплати судового збору посилається на положення ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, вказуючи, що єдиним джерелом існування є заробітна плата, яка складає 3432 грн. щомісячно, інших джерел доходів не має. Вона самостійно утримує малолітню доньку, а також нещодавно народила другу дитину, через що потребує додаткових витрат на налагодження її побуту та підтримки стану здоров`я.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до слідуючого висновку.

Так, предметом заявлених позовних вимог є позбавлення відповідача батьківських прав щодо їх дитини, тобто вимоги стосуються немайнових прав і обов`язків відповідача.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" №10 від 17 жовтня 2014 року із змінами і доповненнями, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору та його звільнення є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка щодо заборгованості по аліментам тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, окрім доводів, позивачкою не надано суду доказів на підтвердження того, що вона має перешкоди сплатити судовий збір у встановленому законодавством розмірі.

Враховуючи викладене, вважаю, що підстави для звільнення позивачки від сплати судового збору за подання даної позовної заяви до суду відсутні.

Отже, у порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01.01.2020 року встановлено прожитковий мінімум для працездатної особи у розмірі 2102,00 грн.

З огляду на викладене позивачці необхідно сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі, що становить 840,80 грн.

Також, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. (частини 4, 5, 6 статті 19 Сімейного Кодексу України ).

Крім того, згідно з ч.ч.1 та 4 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

В позовній заяві в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, зазначено орган опіки та піклування Миколаївської міської ради. При цьому, в позовній заяві позивачкою жодним чином не мотивовано вимогу щодо залучення вказаного органу опіки та піклування до участі у справі, а також не зазначено яким чином рішення у справі може вплинути на права або обов`язки вказаної третьої особи щодо однієї зі сторін, не зазначено, на стороні позивача або відповідача виступає ця третя особа, що в свою чергу, позбавляє суд можливості належним чином вирішити питання щодо необхідності залучення до участі у справі цієї третьої особи.

Відповідно до ч.2 ст.56 ЦК України органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

А тому, виходячи з викладеного та враховуючи положення ч. 4, 5, 6 ст. 19 Сімейного кодексу України, позивачці необхідно вирішити питання про уточнення позову та залучити до складу учасників справи відповідний орган опіки та піклування в якості третьої особи.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Беручи до уваги вищевказані істотні недоліки позовної заяви, вважаю за необхідне залишити її без руху та надати позивачці строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - орган опіки та піклування Миколаївської міської ради про позбавлення батьківських прав залишити без руху для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали у вказаний строк заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Чернякова