Дата документу "08" грудня 2021 р.
Провадження № 2/937/4594/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2021 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд у складі головуючого судді Честнєйшої Ю.О., при вирішенні питання про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа Громадська організація «Добробут», про визнання недійсним свідоцтва про право власності та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа Громадська організація «Добробут», про визнання недійсним свідоцтва про право власності та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно.

Суддею встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

З позовної заяви вбачається, що позивачем одночасно заявлено три вимоги немайнового характеру визнання недійсним свідоцтва про право власності, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, скасування реєстрації місця проживання та одну вимогу майнового характеру - визнання права власності на нерухоме майно.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною 1 вказаної статті передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Статтею 7 Законом України «Про державний бюджет України на 2021 рік» установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2021 року - 2270 гривень.

Отже, ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру складає 908,00 гривень. (2270 грн. 00 коп. х 0,4).

Однак, як вбачається з матеріалів справи до позову додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 908 грн.

Таким чином, позивачем у повному обсязі сплачено судовий збір лише за одну вимогу немайнового характеру в сумі 908 грн., та необхідно доплатити ще за дві вимоги немайнового характеру в сумі 1816 грн.

Згідно з п.12 Пленуму Вищого спеціалізовано України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10, у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Згідно з пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

В порушення зазначених норм ЦПК України, позивачем ціну позову не зазначено, заява не містить визначення вартості майна, на яке позивач просить суд визнати за ним право власності.

Також згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Слід зазначити, що вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Позивачем не визначено ринкової вартості майна, яке є предметом позову, а саме квартири АДРЕСА_1 , до матеріалів позовної заяви не додано звіт про оцінку майна відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», що містить висновки про вартість спірного майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, а також кваліфікаційного свідоцтва оцінювача.

Точну суму судового збору, яку повинен сплатити позивач за вимогу майнового характеру суд не в змозі визначити, оскільки позивачем не вказано достовірну ціну, та відсутній звіт про оцінку майна, однак роз`яснює позивачу, що вимога майнового характеру повинна бути сплачена в розмірі 1 відсотка від вартості майна відповідно до звіту про його оцінку, але не менше ніж 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 908,00 гривень та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 11350,00 гривень.

Таким чином, позивачу слід доплатити суму судового збору за дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру та надати до суду оригінал квитанції на підтвердження сплати судового збору, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору.

Крім того, відповідно до ч. 1 статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Однак позивачем до позовної заяви не додано її копій, а також копій доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості відповідачів та третій особі.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовну заяву, у відповідності до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа Громадська організація «Добробут», про визнання недійсним свідоцтва про право власності та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вищевказаного у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: