Справа № 758/5432/21
Провадження № 2-о/758/268/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2021 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Скрипник О. Г.,

за участю секретаря судового засідання - Сілюкова Ю. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Печерський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В :

В квітні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, заінтересована особа: Печерський районний відділ державної ре/страції актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту родинних відносин.

На обґрунтування заяви посилався на те, що він є правнуком ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . В огрунтування заяви зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер його батько, ОСОБА_3 , його прах поховано на родинній ділянці де був похований прадід ОСОБА_2 , що знаходиться на Байковому цвинтарі у м. Києві, проте оформити офіційно поховання свого батька немає можливості, оскільки немає свідоцтва про смерть свого прадіда ОСОБА_2 . З метою відновлення свідоцтва про смерть ОСОБА_2 він звернувся до Печерського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) проте отримав відмову, оскільки відсутнє свідоцтво про народження його доньки ОСОБА_4 , ( після реєстрації шлюбу ОСОБА_1 ), яка є бабусею заявника.

Вказані обставини позбавляють заявника оформити належним чином поховання батька.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 27.04.2021 р. відкрито провадження у справі, заінтересованій особі запропоновано надати відзив.

В судове засідання ОСОБА_1 з`явилась, вимоги заяви підтримав та просив встановити юридичний факт, надав пояснення аналогічні викладеним в заяві обставинам.

Печерський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання явку свого представника не забезпечив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не відомі.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 , показала, що вона є матір`ю заявника, що її чоловіка під захоронили до діда ОСОБА_2 , вона багато чула від покійного чоловіка про його діда, який був директором школи в Солом`янському районі м. Києва, свідоцтва про народження та смерті ОСОБА_2 та його доньки ОСОБА_4 , ( після реєстрації шлюбу ОСОБА_1 ) на збереглися, ніхто не задумувався що треба зберегти.

Суд, заслухавши заявника, надавши оцінку показам свідка, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи та дослідивши зібрані по справі докази, дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з частинами першою, другою статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтереси інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

В судовому засіданні встановлено, що 09.08.1946 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_8 та ОСОБА_4 , яка після реєстрації шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб за № НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 народився ОСОБА_3 (батько заявника), що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження НОМЕР_2 , міським РАЦС м. Києва 3.02.1951 року, у якому батьками вказано ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

ІНФОРМАЦІЯ_5 народився ОСОБА_1 (заявник), що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження НОМЕР_3 , виданим відділом реєстрації актів громадянського стану м. Києва 03.05.1984 року, у якому батьками вказано ОСОБА_3 та ОСОБА_7 .

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 його прах поховано на родинній ділянці де був похований прадід ОСОБА_2 , що знаходиться на Байковому цвинтарі у м. Києві, проте в оформленні поховання батька заявнику відмовлено, оскільки він немає свідоцтва про смерть свого прадіда ОСОБА_2

Державний архів Вінницької області Вінницької обласної державної адміністрації листом від 08.12.2020 року за № 07-2576/7 відмовив заявнику у видачі довідки про народження його бабусі ОСОБА_4 у зв`язку з відсутністю книг реєстрації актів записів про народження громадян за 1926 рік по сільській раді с. Юзефівка Самгородського району (нині с. Йосипівка Кизятинського району Вінницької області).

Печерський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) листом від 13.04.2021 року за № 325/21.8-09 на заяву заявника від 06.03.2021 року повідомив, що для отримання Витягу про смерть прадідуся ОСОБА_2 , 1902 р.н, який помер в м. Києві ІНФОРМАЦІЯ_2 , йому необхідно надати його паспорт, його свідоцтво про народження, свідоцтво про народження батька по лінії якого особа доводиться прадіду сем, свідоцтво про народження його бабусі, документ про шлюб бабусі, якщо при реєстрації шлюбу вона змінювала родове прізвище на прізвище чоловіка.

Оскільки заявник не може отримати та надати свідоцтво про народження бабусі ОСОБА_4 , яка змінила своє прізвище після реєстрації шлюбу на ОСОБА_1 , він позбавлений можливості отримати свідоцтво про народження прадідуся ОСОБА_2 .

Надані заявником документи вказують на те, що прадідуся ОСОБА_2 був прадідусем ОСОБА_1 .

Доказами, відповідно до ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Приписами ч. ч. 1,6 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З огляду на зазначене, з урахуванням доказів, наданих заявником та досліджених під час судового розгляду справи, суд дійшов висновку про те, що факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є доведеним.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 10, 293, 294, 315, 316, 319, 352, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Печерський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 є прадідом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , уродженця м. Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів.

Суддя О. Г. Скрипник