18.02.2021 Суддя Попова В. О. Справа № 644/538/21
Провадження № 2/644/1210/21
У Х В А Л А

18 лютого 2021 року суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Попова В.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Четвертої Харківської державної нотаріальної контори

про встановлення факту родинних відносин та зобов`язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з вищевказаним позовом, в якому просить встановити факт що має юридичне значення, а саме перебування у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , з 08 листопада 1998 року до дня її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зобов`язати відповідача видати спадкоємцю ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину.

Ухвалою суду від 05 лютого 2021 року провадження у справі відкрито та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного провадження з викликом сторін.

Визначаючи на стадії підготовки до розгляду справи питання забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, в тому числі дотримання процесуальних вимог, судом встановлено, що зазначена позовна заява ОСОБА_1 подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 177 ЦПК України, а саме в порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає на дату подачі позову до суду 908 грн. 00 коп.

До позовної заяви додана квитанція № 21 від 17 жовтня 2020 року про сплату судового збору. Але, згідно даних про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України відсутня інформація щодо надходження цих коштів.

Частиною 9 ст. 185 ЦПК України передбачено, що позовні заяви, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

В матеріалах справи відсутнє підтвердження щодо сплати судового збору на відповідний рахунок із зазначенням необхідних (діючих) реквізитів на час подачі позову до суду.

Вказані в ухвалі суду недоліки можуть бути усунений шляхом сплати судового збору на відповідний рахунок із зазначенням необхідних реквізитів та подати до суду відповідний оригінал платіжного документу.

Крім того, суд звертає увагу на наступне.

Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК в порядку цивільного судочинства суди розглядають справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно з п.1 ч.1 ст.19 КАСУ юрисдикція адміністративних судів поширюється, зокрема, на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

В якості відповідача позивачем вказано Четверта Харківська державна нотаріальна контора.

Разом з тим, відповідно до ч.1, 2 ст.1 Закону «Про нотаріат» нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб - учасника нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи вищевикладене позовна заява відповідно до ч.11 статті 187 ЦПК України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

З огляду на викладене вище, позивачу необхідно надати суду відомості зазначені в ухвалі, тобто виконати вимоги п.п. 2, 3, 8 ч. 3 ст. 175, ч.ч. 1, 4, 5 ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 12 ст. 187 ЦПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Відповідно до ч. 13 ст. 187 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Керуючись ч.11 ст.187 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Четвертої Харківської державної нотаріальної контори про встановлення факту родинних відносин - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення встановлених судом недоліків позовної заяви, а саме: сплатити судовий збір на відповідний рахунок із зазначенням необхідних реквізитів та подати до суду відповідний оригінал платіжного документу або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Встановити для усунення недоліків строк не більше 10 днів з дня вручення представнику позивача даної ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог суду у встановлений термін, заява буде вважатися неподаною і повернена позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Попова В.О.