КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження 22-ц/824/2946/2021 Доповідач - Рубан С.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2021 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Рубан С.М.

суддів Заришняк Г.М., Мараєва Н.Є.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2020 року, постановлену у складі судді Виниченко Л.М. у справі за заявою ОСОБА_1 , зацікавлені особи: Третя київська державна нотаріальна контора, Київська міська рада, про встановлення факту спільного проживання разом із спадкодавцем,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю ОСОБА_1 з ОСОБА_3 з 2002 року по день смерті.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2020 року заяву ОСОБА_1 , зацікавлені особи: Третя київська державна нотаріальна контора, Київська міська рада, про встановлення факту спільного проживання разом із спадкодавцем - визнано неподаною та повернуто заявнику у зв`язку з неусуненням у повному обсязі недоліків вказаних в ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва від 02 жовтня 2020 року у встановлений судом строк.

Не погоджуючись з ухвалою суду, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Посилається на те, що заявником було усунуто всі недоліки вказані в ухвалі суду. Часткове усунення недоліків заяви не можна вважати невиконанням вимог ухвали суду про залишення без руху та мати наслідком повернення заяви, оскільки це порушує право заявника на справедливий суд. Вважаючи, що недоліки вказані в ухвалі суду заявником виконані частково, суд міг би продовжити строк для усунення недоліків, а не повертати заяву.

Відповідно до ч.2 ст.369 ЦПК України розгляд апеляційної скарги проводиться без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, дійшла наступного висновку.

Визнаючи неподаною та повертаючи заяву заявникові, суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 не виконав у повному обсязі вимоги, вказані в ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва від 02 жовтня 2020 року про усунення недоліків заяви у встановлений судом строк.

Апеляційний суд не погоджується з висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю ОСОБА_1 з ОСОБА_3 з 01 червня 2002 року по день смерті.

Посилався на те, що встановлення факту проживання однією сім`єю необхідно йому для підтвердження прийняття спадщини.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 02 жовтня 2020 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення виявлених недоліків, а саме: в заяві не зазначено про наявність інших спадкоємців спадкодавця ОСОБА_3 , на що йдеться посилання у повідомленні спадкоємцю від 21.08.2020 року за № 1148/02-14 виданому на ім`я заявника державним нотаріусом Третьої київської державної нотаріальної контори Кравченко О.О.,

у разі наявності спадкоємців та за відсутності спору щодо спадкового майна таких осіб необхідно зазначити у заяві у якості заінтересованих осіб, вказавши їх адреси місця проживання, реєстраційні номери облікових карток платників податків та номери засобів зв`язку,

при відсутності спадкоємців заінтересованою особою слід зазначити Київську міську раду, як орган місцевого самоврядування, вказавши адресу її місця знаходження, ідентифікаційний код ЄДРПОУ та номери засобів зв`язку,

уточнити заявлені вимоги, вказавши конкретну дату з якої заявник просить встановити факт проживання зі спадкодавцем однією сім`єю,

у разі наявності іншого співвласника нерухомого майна спадкодавця, таку особу необхідно зазначити у заяві заінтересованою особою.

28 жовтня 2020 року від представника ОСОБА_1 до суду надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано уточнену заяву про встановлення факту спільного проживання разом із спадкодавцем.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2020 року заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто заявнику. В ухвалі суд вказав, що у поданій до суду заяві на виконання вимог ухвали не вказано чи є інші спадкоємці у ОСОБА_3 для підтвердження відсутності спору про право за заявленими вимогами для можливості розгляду заяви в порядку окремого провадження. Крім того, з доданих до заяви документів вбачається, що ОСОБА_3 є власником Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину, проте у заяві на виконання вимог ухвали не вказано хто є іншим співвласником нерухомого майна.

Постановляючи ухвалу про повернення заяви, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, а тому є підстави вважати заяву неподаною і повернути її позивачеві, як передбачено частиною 3 статті 185 ЦПК України.

Апеляційний суд виходить з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір та не подано додатків до позовної заяви, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні позову залишити заяву без руху та повернути її заявнику.

Виходячи із викладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при вирішенні питання про відкриття провадження у справі не може надавати оцінку достатності або недостатності викладених обставин, наявності або відсутності доказів, що підтверджують наявність факту, про встановлення якого просить заявник. Оскільки вказані питання можуть бути вирішені на інших стадіях цивільного процесу, такі обставини не можуть виступати підставою для залишення заяви без руху та підставами повернення заяви заявнику.

Тобто, залишення заяви без руху у даній справі не базується на вимогах Цивільно-процесуального законодавства України.

Як вбачається із тексту заяви, встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем заявнику необхідно для прийняття спадщини. Крім того, в уточненій заяві зацікавленою особою заявник вказує Київську міську раду.

Тобто, з поданої ОСОБА_1 заяви, у тому числі уточненої заяви про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем, вбачається спір про право.

Згідно ч.4 ст.315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Відповідно до ч.6 ст.294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Суд першої інстанції на вищевикладене уваги не звернув та дійшов помилкового висновку про наявність підстав для повернення заяви заявнику з підстав невиконання вимог ухвали суду щодо усунення недоліків заяви.

На думку апеляційного суду при розгляді даної заяви суду належить керуватись приписами статей 294, 315 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, ухвала суду не є законною та обґрунтованою, тому підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 379, 382-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2020 року - скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 18 лютого 2021 року.

Головуючий Рубан С.М.

Судді Заришняк Г.М.

Мараєва Н.Є.