У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇН

17 лютого 2021 року

м. Харків

справа № 638/19069/17

провадження № 2-ві/638/7/21

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі головуючого судді Яковлевої В.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Дзержинського районного суду м. Харкова Омельченко Катерини Олексіївни у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей по Шевченківському району Управління служб у Справах дітей Департаменту праці і соціальної політики Харківської міської ради, про стягнення аліментів та визначення місця проживання дітей та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дітей з батьком,

установив:

У провадженні судді Дзержинського районного суду м.Харкова Омельченко К.О. знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей по Шевченківському району Управління служб у Справах дітей Департаменту праці і соціальної політики Харківської міської ради, про стягнення аліментів та визначення місця проживання дітей та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дітей з батьком.

Від позивача за первісним позовом відповідача за зустрічним - ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Омельченко К.О.

Заява про відвід мотивована тим, що ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 07 лютого 2018 року відкрито провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей по Шевченківському району Управління служб у Справах дітей Департаменту праці і соціальної політики Харківської міської ради, про стягнення аліментів та визначення місця проживання дітей та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дітей з батьком. З відкриття провадження по теперішній час суддею не проведено жодного судового засідання, чим порушені її процесуальні права, відтак у цьому вбачається сумнів у неупередженості та об`єктивності судді.

Враховуючи вищевикладене, посилаючись на норми ЦПК України та положення постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 11 від 17 жовтня 2014 "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення", заявниця просила відвести суддю Дзержинського районного суду м. Харкова Омельченко К.О. на підставі пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харковавід 10 лютого 2021 року визнано заяву ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей по Шевченківському району Управління служб у Справах дітей Департаменту праці і соціальної політики Харківської міської ради про стягнення аліментів та визначення місця проживання дітей та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дітей з батьком необґрунтованою.

Заяву про відвід передано для її вирішення іншому судді відповідно до вимог частини третьої статті 40 та частини першої статті 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 лютого 2021 року для вирішення заяви ОСОБА_1 про відвід судді визначено головуючого суддю (суддя - доповідач) Яковлеву В.М.

Відповідно до положень частини сьомої, восьмої статті 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали заяви, доводи заяви ОСОБА_1 , суд доходить висновку про відсутність передбачених законом підстав для відводу судді Омельченко К.О., з огляду на таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді встановлено статтею 36 ЦПК України, відповідно до змісту якої, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 ЦПК України («Недопустимість повторної участі судді в розгляді справи»).

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до частини першої статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» «кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом».

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом».

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в пункті 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року (заява № 7577/02) зазначив, що «безсторонність, в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

Аналогічна правова позиція закріплена також в пунктах 49, 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року (заява № 33949/02), пункті 28 рішення ЄСПЛ у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15 липня 2010 року (заява № 16695/04).

У пункті 105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09 січня 2013 року (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що: «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності».

Як вбачається зі змісту заяви, в обґрунтування заявленого відводу ОСОБА_1 посилається на те, що суддею не проведено жодного судового засідання, чим порушені її процесуальні права, в чому, на її думку, вбачається сумнів у неупередженості та об`єктивності судді.

Статтею 248 ЦПК України встановлено, що в судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості:1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

Положеннями статті 249 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом судового засідання, протоколом судового засідання та протягом п`яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо неповноти або неправильності їх запису.

Головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання, про що постановляє відповідну ухвалу.

Зауваження щодо технічного запису судового засідання чи протоколу судового засідання повинні бути розглянуті не пізніше п`яти днів з дня їх подання.

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, зокрема питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал (частина друга статті 258 ЦПК України).

Статтею 259 ЦПК України визначено порядок ухвалення судових рішень. Ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання (частини четверта, п`ята статті 259 ЦПК України).

При цьому матеріали справи містять протоколи судового засідання щодо вирішення судом питань про відкладення розгляду справи шляхом постановлення ухвал, із зазначенням визначених законом відомостей, зокрема про причини та підстави відкладення (перенесення) відповідних судових засідань.

Будь-яких інших доводів, які б свідчили про наявність обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, заявницею наведено не було.

З огляду на підстави заявленого відводу, суд доходить висновку про його необґрунтованість, оскільки не містить посилань на дії, вчинені суддею, що можуть свідчити про її необ`єктивність або упередженість, що є підставами для відводу, визначеними статтею 36 ЦПК України. Крім того, підстави заявленого відводу стосуються процесуальних дій судді під час розгляду справи, порядок оскарження яких передбачено цивільним процесуальним законодавством. Водночас незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу згідно з частиною четвертою статті 36 ЦПК України.

Таким чином, аналіз доводів заяви та положень статті 36 ЦПК України свідчать, що вказані обставини, на які вона посилається, не є передбаченими законом підставами для відводу судді Омельченко К.О.

За таких обставин, даних, які б прямо чи опосередковано свідчили про заінтересованість судді в результаті розгляду справи № 638/19069/17, а також інших доказів, які б могли свідчити про наявність обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді матеріали не містять.

Оскільки судом не встановлено, матеріалами справи та доказами не підтверджено наявності обставин, які б дійсно викликали сумнів у неупередженості або об`єктивності суддіОмельченко К.О., підстави для задоволення заяви про відвід судді відсутні.

Тому, заява ОСОБА_1 про відвід судді Омельченко К.О. задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 37, 39, 40, 259-261 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Дзержинського районного суду м. Харкова Омельченко Катерини Олексіївни у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей по Шевченківському району Управління служб у Справах дітей Департаменту праці і соціальної політики Харківської міської ради, про стягнення аліментів та визначення місця проживання дітей та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дітей з батьком - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно, з моменту її підписання суддею та апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Яковлева