ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 лютого 2021 року м. Чернівці

справа № 724/177/20

Чернівецький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Владичан А. І. ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Мерінова Наталія Володимирівна на рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 23 жовтня 2020 року, в справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивачів: ОСОБА_4 , про визнання заповіту нікчемним,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Хотинського районного суду Чернівецької області від 23 жовтня 2020 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішення суду ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Мерінова Наталія Володимирівна, подав апеляційну скаргу, за якою не може бути відкрито апеляційне провадження, оскільки апелянтом при подачі вищезазначеної апеляційної скарги пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 29 січня 2021 року вказану апеляційну скаргу було залишено без руху, для звернення ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Мерінова Наталія Володимирівна до суду апеляційної інстанції із заявою, в якій зазначити підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду та подачу відповідних доказів.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 15 лютого 2021 року ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Мерінова Наталія Володимирівна, направив на адресу суду заяву, в якій зазначено, що апелянтом надано до апеляційної скарги заяву про поновлення пропущеного процесуального строку із зазначенням строку отримання оскаржуваного рішення та дату направлення апеляційної скарги, а також вказано, що представник апелянта ОСОБА_5 , як відправник, не заповняла вкладення поштового відправлення, оскільки декларацію №14-0664844 заповняв особисто представник кур`єрської служби, який прибув за викликом адреси проживання адвоката.

_______________________________________________________________________

Провадження 22ц/822/253/21

На підтвердження отримання від неї цього відправлення представник кур`єрської служби надав їй копію декларації від 30 листопада 2020 року, яку додано до заяви.

Також зазначає, що не погоджується з висновками апеляційного суду викладеними в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, оскільки згідно частини 6 статті 124 ЦПК України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку. Вказує, що їй не відомо, з яких причин кур`єрська служба «Альтернативна служба доставки» доставила її поштове відправлення, в якому були апеляційні скарги з додатками лише 25 січня 2021 року.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинне бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини слід брати до уваги те, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року, (Judgementof ECHR of 16 December 1992 DeGeouffredelaPradelle v. France // SeriesA N 253- В).

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Законом, а саме частиною 1 статті 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, саме звернення особи до суду із апеляційної скаргою не спричиняє безумовне відкриття апеляційного провадження у справі та початок стадії апеляційного провадження. Адже суд апеляційної інстанції, відкриваючи апеляційне провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала апеляційну скаргу, порядку здійснення права на звернення до суду апеляційної інстанції (умови реалізації права на звернення до суду апеляційної інстанції). Процесуальним наслідком недотримання заявником умов реалізації права на звернення до цього суду з апеляційною скаргою є залишення скарги без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції може вирішити питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення.

Здійснивши аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що як суд апеляційної інстанції, так і особа, яка подала апеляційну скаргу, наділені низкою процесуальних прав та обов`язків.

З поданої заяви про усунення недоліків апеляційної скарги, апелянтом зазначено що апеляційну скаргу подано через засіб поштового зв`язку 30 листопада 2020 року о 21 годині 30 хвилин.

При вивченні апеляційної скарги суддею встановлено, що апеляційну скаргу направлено через Альтернативну службу доставки «АСД - експрес» 30 листопада 2020 року, судом отримано 25 січня 2021 року.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про зв`язок» поштовий зв`язок це приймання, обробка, перевезення та доставка (вручення) поштових відправлень, виконання доручень користувачів щодо поштових переказів, банківських операцій.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про поштовий зв`язок» засоби зв`язку технічне обладнання, що використовується для організації зв`язку. Засоби поштового зв`язку поштові пристрої та обладнання, транспортні засоби поштового зв`язку, поштові марки, марковані конверти та картки, а також будівлі (приміщення в будівлях), що використовуються для надання послуг поштового зв`язку. Оператор поштового зв`язку це суб`єкт підприємницької діяльності, який в установленому законодавством порядку надає послуги поштового зв`язку.

Зазначене підприємство відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру операторів поштового зв`язку станом на 30.11.2020 року, не значиться як оператор поштового зв`язку, наділеного відповідними повноваженнями надання таких послуг.

Заявник вважає, що апеляційна скарга направлена ним 30 листопада 2020 до суду належним чином.

Відповідно до Єдиного державного реєстру операторів поштового зв`язку, ведення якого покладено згідно з частиною шостою статті 8 Закону України «Про поштовий зв`язок» на Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, організація кур`єрського зв`язку Альтернативну службу доставки «АСД - експрес» не є повноважним оператором з надання послуг поштового зв`язку, оскільки така служба не зареєстрована відповідно до вимог чинного законодавства та не наділена такими правовим статусом та повноваженнями.

Більше того, інформація про декларацію за №14-0664844 в базі даних кур`єрської компанії «АСД -експрес» відсутня.

Посилання апелянта на те, що в силу вимог ч.6 ст.124 ЦПК України строк на апеляційне оскарження нею не порушено оскільки апеляційна скарга направлена до апеляційного суду іншими відповідними засобами зв`язку є помилковим, так як кур`єрська компанія «АСД - експрес» не є іншим відповідним засобом зв`язку в розумінні ст.1 Закону України «Про зв`язок» та ст. 1 Закону України «Про поштовий зв`язок».

На підставі встановлених обставин суд приходить до висновку про подання апеляційної скарги через неповноважного оператора поштового зв`язку, з огляду на що, суд не може вважати моментом подання апеляційної скарги 30 листопада 2020 року - день здачі таких документів до неповноважного кур`єра доставки поштових відправлень.

Таким чином, заявник був зобов`язаний апеляційним судом обґрунтувати поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 23 жовтня 2020 року, з наведенням інших причин.

За таких обставин, суд встановлює факт пропуску строку звернення з апеляційною скаргою на оскаржуване рішення, а також підстави пропуску строку на апеляційне оскарження визнає неповажними, при цьому, заявником не зазначено інших підстав для поновлення строку та не надано відповідних доказів цього.

У справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2015 року Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справа «Рябих проти Росії» ).

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (§ 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року).

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

ОСОБА_5 , яка діє від імені ОСОБА_1 звернулася до суду із клопотанням про поновлення пропущеного строку звернення з апеляційною скаргою, однак не навела достатніх та обґрунтованих доводів, підтверджених доказами, що подання апеляційної скарги з пропуском встановлених процесуальним законом строків зумовлено об`єктивними та поважними причинами, а заявником вживались всі можливі заходи для своєчасного подання апеляційної скарги.

Разом з тим суд зазначає, що одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 358 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані судом неповажними.

Керуючись ст.ст.356, 357,358 ЦПК України, апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Мерінова Наталія Володимирівна на рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 23 жовтня 2020 року, в справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивачів: ОСОБА_4 , про визнання заповіту нікчемним, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя А.І. Владичан