ПОСТАНОВА

іменем України

16 лютого 2021 року м. Кропивницький

справа № 404/3403/16-ц

провадження № 22-ц/4809/548/21

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах Чельник О.І. (головуючий, суддя-доповідач), Дуковського О.Л., Черненка В.В.

за участю секретаря судового засідання Антошиної А.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

третя особа - Фортечний відділ державної виконавчої служби у м. Кропивницький Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро),

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 жовтня 2020 року у складі судді Іванової Н.Ю.,

В С Т А Н О В И В :

У червні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Кіровський відділ державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції про стягнення грошової суми заподіяних збитків від простроченої грошової суми (зобов`язання), стягнутої за рішенням суду, у якій просив стягнути з відповідачів на його користь грошову суму у розмірі по 31147 грн 70 коп з кожного збитків, заподіяних від простроченої грошової суми, стягнутої за рішенням суду від 17 квітня 2012 року з урахуванням індексу інфляції, та судові витрати по справі.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 жовтня 2020 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , направила до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просить ухвалу Кіровського районного суду міста Кіровограда від 07 жовтня 2020 року залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення. Вважає, що ухвалу суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм процесуального права.

ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , направив до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просить ухвалу Кіровського районного суду міста Кіровограда від 07 жовтня 2020 року залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення.

У судовому засіданні апеляційного суду представник позивача ОСОБА_7 підтримала доводи поданої апеляційної скарги, просила її задовольнити.

ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , та ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Третя особа у судове засідання свого представника не направила, про час та місце слухання справи повідомлена належним чином. Колегія суддів постановила ухвалу про розгляд справи у відсутності третьої особи на підставі ч.2 ст.372 ЦПК України.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного судового рішення колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Як убачається з матеріалів справи 03 червня 2016 року ОСОБА_1 подав до суду позов до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Кіровський відділ державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції про стягнення збитків, заподіяних від простроченої грошової суми (зобов`язання), стягнутої за рішенням суду (т.1 а.с.2-3).

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 13 червня 2016 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання (т.1 а.с.7).

23 лютого 2017 року від позивача до суду надійшла заява про збільшення позовних вимог, відповідно якої він просив стягнути з відповідачів на його користь грошову суму у розмірі 36 595 грн 66 коп з кожного збитків, заподіяних від простроченої грошової суми, стягнутої за рішенням суду від 17 квітня 2012 року з урахуванням індексу інфляції, та стягнути судові витрати по справі (т.1 а.с.51-53).

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим Цивільний процесуальний кодекс України викладено в новій редакції.

Відповідності до підпункту 9 пункту 1 Розділу ХШ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції справи в судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Таким чином, подальший розгляд цієї справи відбувається за правилами, що передбачені новою редакцією Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 січня 2018 року визначено продовжувати судовий розгляд справи за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого провадження та призначено підготовче засідання (т.1 а.с.247-248).

29 січня 2019 року від позивача до суду надійшла заява про уточнення позовних вимог, відповідно якої позивач просив стягнути з відповідачів на свою користь по 36 595 грн. завданих збитків інфляційних витрат, нарахувань від прострочених грошових сум повернутих і стягнутих за рішенням суду, 10 000 грн. моральної шкоди та судові витрати по справі (т.2 а.с.75-76).

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 січня 2019 року прийнято заяву позивача про уточнення позовних вимог від 29 січня 2019 року (т.2 а.с.86-87).

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 12 березня 2019 року продовжено відповідачам строк для подання відзиву на заяву позивача про уточнення позовних вимог від 29 січня 2019 року, закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні на 23 липня 2019 року(т.2 а.с.101-102).

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 23 липня 2019 року було відкладено судове засідання на 16 вересня 2019 року та визнано явку позивача обов`язковою (т.2 а.с.124-125).

16 вересня 2019 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності у зв`язку з тим, що він після операції та за станом здоров`я не може з`явитися у судове засідання. На підтвердження обставин, викладених у заяві, позивачем було додано виписку із медичної карти стаціонарного хворого №4026 (т.2 а.с.137-139).

Відповідно до довідки суду судове засідання, призначене на 16 вересня 2019 року, здійснювався за відсутності сторін. Розгляд справи відкладено на 26 листопада 2019 року (т.2 а.с.140).

Як убачається з конверту та рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 судової повістки на судове засідання 26 листопада 2019 року не отримав (т.2 а.с.149).

26 листопада 2019 року за клопотанням відповідача ОСОБА_2 оголошено перерва до 30 січня 2020 року (т.2 а.с.151-153).

Відповідно до довідки суду судове засідання, призначене на 30 січня 2020 року здійснювалося за відсутності сторін. Розгляд справи відкладено на 11 березня 2020 року (т.2 а.с.168).

Як убачається з протоколу судового засідання 11 березня 2020 року було оголошено перерву до 14 травня 2020 року за клопотанням ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 (т.2 а.с.173-175).

14 травня 2020 року ОСОБА_3 направила до суду клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із запровадженням карантину. Розгляд справи було відкладено до 01 липня 2020 року (т.2 а.с.184-185).

01 липня 2020 року ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , направила до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із хворобою позивача. На підтвердження обставин, викладених у заяві, представником позивача було додано виписку з амбулаторної карти №505041 (т.2 а.с.191-195).

06 жовтня 2020 року ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подала до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із хворобою позивача. На підтвердження вказаних у заяві обставин представником позивача було додано довідку від 02 жовтня 2020 року №2998 про перебування ОСОБА_1 на стаціонарному лікуванні з 22 вересня 2020 року (т.2 а.с.208).

07 жовтня 2020 року ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , подала заяву про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 , яку підтримала у судовому засіданні (т.2 а.с.210,218-219).

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 жовтня 2020 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду (т.2 а.с.221-224).

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явився в судове засідання місцевого суду, призначене на 07 жовтня 2020 року.

Проте, колегія суддів вважає, що з таким висновком суду погодитись не можна з таких підстав.

Частиною першою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з пунктом другим частини третьої статті 223 ЦПК України у разі, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

У разі повторної неявки позивача у судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Із змісту пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України вбачається, що суд залишає заяву без розгляду за наявності таких умов у сукупності: позивача належним чином повідомлено про час і місце розгляду справи; він повторно не з`явився в судове засідання; від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Проте, частина 5 статті 223 ЦПК України передбачає підставою для залишення позовної заяви без розгляду повторну неявку позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду суд повинен врахувати всі умови залишення заяви без розгляду у сукупності. Відсутність хоча б однієї із умов не дає права суду залишати позов без розгляду.

Як убачається з матеріалів справи ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 23 липня 2019 року було визнано явку позивача обов`язковою. При цьому, позивачем 16 вересня 2019 року подано заяву про розгляд справи за його відсутності у зв`язку з тим, що він за станом здоров`я не може з`явитись у судове засідання, що підтверджується довідкою від 02 жовтня 2020 року №299 про перебування ОСОБА_1 на стаціонарному лікуванні з 22 вересня 2020 року.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що 07 жовтня 2020 року ОСОБА_1 повідомив суд про неможливість його явки в судове засідання, призначене на 24 вересня 2019 року, надав належні та допустимі докази щодо неможливості явки в суд з поважних причин у зв`язку зі станом здоров`я з огляду на те, що його явка була визнана судом обов`язковою.

Суд за наявності заяви позивача від 16 вересня 2019 року про розгляд справи за його відсутності (т.2 а.с.137), наданих позивачем належних доказів щодо неможливості явки в суд з поважних причин у зв`язку із тяжким станом здоров`я та його перебуванням на стаціонарному лікуванні (т.2 а.с.194-195, 208-209) в оскаржуваній ухвалі належним чином не обґрунтував причин неможливості розгляду справи за відсутності позивача та помилково залишив позов без розгляду.

Посилання суду першої інстанції на неналежне здійснення позивачем своїх процесуальних прав і невиконання процесуальних обов`язків спростовуються наявними в матеріалах справи письмовими доказами.

Крім того, слід зазначити, що суд першої інстанції неодноразово відкладав розгляд справи за клопотаннями відповідачів. У журналах та протоколах судових засідань відсутнє належне обгрунтування таких відкладень та неможливість розгляду справи, враховуючи те, що справа в порушення ч.ч.1, ст.210 ЦПК України розглядається з 13 червня 2016 року, коли ухвалою суду було відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

Отже, у суду першої інстанції не було підстав для застосування норм, передбачених пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, та залишення позовних вимог ОСОБА_1 без розгляду.

Згідно з п.4 ч.2 ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до ч.1 п.6 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

З урахуванням викладеного вище колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, що є підставою для скасування ухвали суду з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 381, 382, 389, 390 ЦПК України

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Кіровського районного суду міста Кіровограда від 07 жовтня 2020 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених ст.389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 19 лютого 2020 року.

Головуючий суддя О.І. Чельник

Судді О.Л. Дуковський В.В. Черненко