Справа № 243/6150/21
Провадження № 2/219/2876/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2021 року м. Бахмут

Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Медінцевої Н.М.

за участю секретаря Посунько К.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі м. Бахмут в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради, третя особа Бахмутсько-Лиманське об`єднане управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

04 серпня 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , до Бахмутської міської ради, місцезнаходження якої: 84500, Донецька область, м. Бахмут, вул. Миру, 44, , третя особа: Бахмтсько-Лиманське об`єднане управління пенсійного фонду України Донецької області, місцезнаходження якого: 84500, Донецька область, м. Бахмут, вул. Перемоги, 53, , про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви позивачем зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті чоловіка залишилося спадкове майно у вигляді недоотриманої пенсії. Спадкодавець знаходився на обліку у Бахмутсько-Лиманському ОУ ПФУ в Донецькій області. На час відкриття спадщини вона мешкала разом із спадкодавцем. 12.02.2021 року позивач звернулася до Першої Горлівської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але їй було відмовлено у зв`язку з тим, що не було свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , в зв`язку з чим було пропущено строк звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Вважає, що нею був пропущений строк на прийняття спадщини з поважних причин, а саме у передбачений строк вона не надала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця,з тієї причини, що вона знаходилася на непідконтрольній території України, де не працює жодний державний орган влади України, в тому числі і нотаріальні контори, які з 2014 року були переміщені в інші місцевість у зв`язку з проведенням військовими антитерористичної операції. Крім того, причиною пропуску стало і те, що тільки у грудні 2020 року через судову процедуру встановлення фактів, які мають юридичне значення, був встановлений факт смерті спадкодавця, і в зв`язку з каронавірусом в Україні було оголошено карантин, тому свідоцтво про смерть чоловіка вона отримала тільки у квітні 2021 року, що надало їй юридичні підстави для звернення до нотаріуса, внаслідок чого вона звернулася до суду з зазначеною позовною заявою.

Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 04 серпня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання на 09 годину 15 хвилин 22 вересня 2021 року.

Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 22 вересня 2021 року закрито підготовче провадження у цивільній справі, призначено слухання до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 10 годину 30 хвилин 22 жовтня 2021 року.

Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 22 жовтня 2021 року судове засідання було відкладено на 09 годину 00 хвилин 01 грудня 2021 року у зв`язку з неявкою позивача, її представника та представника третьої особи.

В судове засідання позивач та її представник не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином: у відповідності до частини 6 статті 128 ЦПК України шляхом направлення судової повістки із розпискою рекомендованим листом з повідомленням на адресу, позивач подала до суду заяву, в якій просить слухати справу за їх відсутності, на позовних вимогах наполягає, просить суд їх задовольнити.

Повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання (у відповідності до пункту 1 частини 7 статті 128 ЦПК України шляхом направлення судової повістки за адресою місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань) відповідач до судового засідання не з`явився. Представником надана заява, з якої вбачається, що вони просять суд винести рішення на власний розсуд відповідно до вимог чинного законодавства України, також просять розглянути справу у їх відсутності.

У судове засідання представник третьої особи не з`явився за невідомою суду причиною, про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином та своєчасно, причини неявки суду не повідомили.

При таких обставинах суд вважає за можливе розглянути дану справу під час відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів.

У зв`язку з неявкою сторін та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні дані.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть НОМЕР_2 від 21 квітня 2021 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Горлівка Донецької області (а. с. 11), від гострої серцевої недостатності, атеросклеротичного коронарокардіосклерозу (а. с. 6).

Відповідно до копії свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 (а. с. 6) ОСОБА_3 (рос.), 1939 року народження, ІНФОРМАЦІЯ_5 одружився з ОСОБА_4 (рос.), 1944 року народження, після чого останній було присвоєне прізвище ОСОБА_5 , (актовий запис № 591 від 10 вересня 1963 року).

Даний факт підтверджується копіями паспортів обох, в яких мається відмітка в графі «сімейний стан/семейное положение (рос.)» про реєстрацію їх шлюбу 10 вересня 1963 року (а. с. 7, 8-9, 12).

З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 12 грудня 2019 року (а.с.10-11) вбачається, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , вийшла заміж за ОСОБА_7 , та після одруження отримала прізвище чоловіка « ОСОБА_8 ».

Згідно листа державного нотаріуса Першої бахмутської державної нотаріальної контори Ленченко Т.О. від 12 лютого 2021 року № 187/01-16 (а. с. 10) Перша бахмутська державна контора повернула її заяву без виконання, тому що згідно ст. 1269 п. 2 заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто; немає підтверджуючого факту смерті (свідоцтва про смерть) ОСОБА_2 .

Згідно листа в. о. завідувача Горлівської державної нотаріальної контори В. Шеллар Горлівської державної нотаріальної контори Бахмутського району Донецької області Східного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції України від 01.11.2021 року № 1915/01-16 повідомлено, що згідно даних з Реєстру спадкових справ спадкова справа на майно ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , не відкривалась, тобто ніхто не звертався д нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 29.10.2021 року № 67058518, інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 29.10.2021 року № 67058543 (а. с. 49, 50, 51).

Так, у відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1222 ч. 1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотрималася та після відкриття спадщини не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини з поважних причин.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

В той же час, відповідно до ст.ст. 1273-1275 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Відповідно до ст.ст. 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, як спадкоємець за законом невчасно зверталася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна у встановлений законодавством України строк.

Таким чином, жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, позивач вчинив дії, які б свідчили про прийняття ним спадщини за законом, вона не надала, тому слід вважати фактичним неприйняттям спадщини за законом.

Позивач просить встановити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини позивач вказує те, що вона знаходилася на непідконтрольній території України, де не працює жодний державний орган влади України, в тому числі і нотаріальні контори, які з 2014 року були переміщені в інші місцевість у зв`язку з проведенням військовими антитерористичної операції. Крім того, причиною пропуску стало і те, що тільки у грудні 2020 року через судову процедуру встановлення фактів, які мають юридичне значення, був встановлений факт смерті спадкодавця, і в зв`язку з каронавірусом в Україні було оголошено карантин, тому свідоцтво про смерть чоловіка вона отримала тільки у квітні 2021 року, Позивач вважає, що причини її пропуску для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими, та підлягають поновленню.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30травня 2008року № 07 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З відповіді в. о. завідувача Горлівської державної нотаріальної контори від 01 листопада 2021 року вбачається, що після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадкова справа на майно ОСОБА_2 , не відкривалась, тобто ніхто не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки позивачем доведено позовну вимогу, що слід надати їй додатковий строк на прийняття спадщини за законом після смерті її чоловіка ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 .

За зазначених обставин суд приходить до висновку про необхідність в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 10, 11, 12, 13, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради, третя особа Бахмутсько-Лиманське об`єднане управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк для прийняття спадщини як спадкоємцю після смерті її чоловіка ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , терміном 3 (три) місяці, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Донецького апеляційного суду через Артемівський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Н.М. Медінцева 01.12.2021