СЕМЕНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №547/210/20
Провадження №2-п/547/1/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2021 року смт Семенівка, Полтавська область

Семенівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді В.Ф.Харченка,

за участі секретаря судового засідання Ю.В.Юрченко,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 2 заяву відповідача Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про перегляд заочного рішення Семенівського районного суду Полтавської області від 23.07.2020 у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк", треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, начальник Семенівського районного відділу державної виконавчої служби Полтавської області Північно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Чекальський Сергій Броніславович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ:

Відповідачем подано заяву про скасування зазначеного заочного рішення з посиланням на те, що підставою для задоволення позову суд вказав на припинення договору поруки, у той час як спірний виконавчий напис вчинено нотаріусом на підставі договору іпотеки. Договір іпотеки і договір поруки є різними видами забезпечення виконання зобов`язання за кредитним договором. Припинення поруки не припиняє строк дії договору іпотеки.

Представник відповідача у судовому засіданні вимоги заяви про перегляд заочного рішення підтримала повністю, наголосила, що спірний виконавчий напис посилається саме на іпотечний договір. Припинення поруки ОСОБА_1 не припинило її зобов`язання за договором іпотеки. Виконавчий напис вчинено на підставі нотаріально посвідченого договору іпотеки. Закон не забороняє кредитодавцеві звернути стягнення на іпотечне майно у разі якщо позичальник не повернув кошти, у т.ч. й ті, що стягнуто рішенням Семенівського районного суду Полтавської області від 21.09.2016. З цих підстав банк не надавав нотаріусу копію відповідного рішення суду. Подвійної відповідальності чи подвійного стягнення боргу немає. Позичальник ОСОБА_4 , за якого ОСОБА_1 здійснила поруку і майнову поруку, мав заборгованість за кредитним договором, тому дії банку є законними і обґрунтованими.

Позивач письмове заперечення чи пояснення щодо заяви про перегляд заочного рішення не складала.

У судовому засіданні позивач заперечувала проти заяви про перегляд заочного рішення. Підтвердила, що дійсно уклала договір поруки і договір іпотеки щодо кредиту свого брата ОСОБА_4 . Він припинив платити кошти за кредитом. ОСОБА_1 також припинила платити кошти банку після того як втратила таку можливість. Банк і ОСОБА_4 не повідомляли ОСОБА_1 про укладення договору про реструктуризацію заборгованості за кредитним договором. Обсяг відповідальності ОСОБА_1 як майнового поручителя і іпотекодавця було збільшено банком і ОСОБА_5 без згоди ОСОБА_1 як майнового поручителя. Останній платіж за кредитним договором було здійснено у січні 2016 року.

Неявка третіх осіб не перешкоджає розгляду справи по суті.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Відтак тягар доведення вказаних обставин, що є підставою для скасування заочного рішення, покладено саме на відповідача (ст. 81 ЦПК України).

Вислухавши пояснення представника відповідача і позивача, вивчивши заяву про перегляд заочного рішення, вивчивши матеріали справи, судом встановлено такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Іриною Михайлівною вчинено виконавчий напис № 1235 від 03.09.2018 про звернення стягнення на нерухоме майно-житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження с. Вереміївка, Семенівський р-н, Полтавська обл., місце роботи фізична особа-підприємець, яка є майновим поручителем ОСОБА_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб платників податків НОМЕР_2 , адреса реєстрації: Полтавська обл., Семенівський р-н., с. Вереміївка, адреса проживання 1: АДРЕСА_2 , адреса проживання: 2: АДРЕСА_3 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце народження с. Вереміївка, Семенівський р-н, Полтавська обл., місце роботи фізична особа підприємець, за його кредитними зобов`язаннями за кредитним договором №PLRSGA, укладеним між ним та ЗАТ КБ "ПриватБанк" 11.07.2018 року.

Зазначене нерухоме майно на підставі договору іпотеки № PLRSGA, посвідченого 11.07.2008 приватним нотаріусом Семенівського районного нотаріального округу Литвин М.І за реєстровим № 1994, передане в іпотеку Акціонерному товариству Комерційний банк "Приватбанк", код платника податків за Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України 14360570, місце знаходження: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д, к/р № НОМЕР_3 у УНБУ в Дніпропетровській області, МФО 305299), яке є правонаступником Закритого акціонерного товариства Комерційного банку "ПриватБанк".

За рахунок коштів, отриманих від реалізації нерухомого майна, пропонується задовольнити вимоги Акціонерного товариства Комерційного банку "ПриватБанк" шляхом перерахування коштів на рахунок № НОМЕР_4 в АТ КБ "ПриватБанк" , МФО 305299, у розмірі: заборгованість за кредитом 22277,80 грн., заборгованість за відсотками 8517,10 грн., комісія 1722,64 грн., пеня 27670,77 грн., штраф 3009,42 грн. (а.с. 7, 37).

Заочним рішенням Семенівського районного суду Полтавської області від 23.07.2020, справа № 547/210/20, провадження № 2/547/270/20, вказаний виконавчий напис визнано таким, що не підлягає виконанню (а.с. 107-112, 169, 170).

В обґрунтування рішення покладено те, що кредитний договір № PLRSGA від 11.07.2008 укладено у простій письмовій формі, його не посвідчено у нотаріальному порядку, отже нотаріусом не дотримано зазначених вимог щодо права вчинити виконавчий напис на нотаріально посвідченій угоді. Позивач ОСОБА_1 не підписувала додаткову угоду, її не було про неї повідомлено.

Рішенням Семенівського районного суду Полтавської області від 21.09.2016 відмовлено ПАТ КБ "ПриватБанк" у позові до поручителя ОСОБА_1 через припинення відповідної поруки. Згідно ст. 559 ЦК України порука припиняється з припиненням забезпеченого нею зобов`язання, а також у разі зміни зобов`язання без згоди поручителя, внаслідок чого збільшується обсяг його відповідальності.

Тому зазначені обставини обумовили припинення поруки ОСОБА_1 щодо зобов`язань ОСОБА_4 перед ПАТ КБ "ПриватБанк".

Рішенням Семенівського районного суду Полтавської області від 21.09.2016 № 547/556/16-ц встановлено, зокрема, збільшення відповідальності поручителя ОСОБА_1 за кредитним договором, що відповідно до ч. 1 ст. 559 ЦК України обумовило припинення 15.11.2011 поруки ОСОБА_1 за кредитним договором.

Постановою Верховного Суду від 09.04.2020 у справі № 910/3359/18, зроблено висновок, що відповідно до ч. 1 ст. 593 ЦК України право застави припиняється у разі:

1) припинення зобов`язання, забезпеченого заставою;

2) втрати предмета застави, якщо заставодавець не замінив предмет застави;

3) реалізації предмета застави;

4) набуття заставодержателем права власності на предмет застави.

Право застави припиняється також в інших випадках, встановлених законом.

Статтею 1 Закону «Про іпотеку» визначено, що іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном (абзац третій); іпотекодавець - особа, яка передає в іпотеку нерухоме майно для забезпечення виконання власного зобов`язання або зобов`язання іншої особи перед іпотекодержателем. Іпотекодавцем може бути боржник або майновий поручитель (абзац сьомий); майновий поручитель - особа, яка передає в іпотеку нерухоме майно для забезпечення виконання зобов`язання іншої особи - боржника за основним зобов`язанням на підставі договору, закону або рішення суду (абзац восьмий); боржник - іпотекодавець або інша особа, відповідальна перед іпотекодержателем за виконання основного зобов`язання (абзац десятий).

За імперативними вимогами частини першої статті 17 Закону «Про іпотеку» іпотека припиняється у разі:

- припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору;

- реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону;

- набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним;

- знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Якщо предметом іпотечного договору є земельна ділянка і розташована на ній будівля (споруда), в разі знищення (втрати) будівлі (споруди) іпотека земельної ділянки не припиняється;

- з інших підстав, передбачених цим Законом.

Отже, статтею 17 Закону «Про іпотеку» не передбачено такої підстави припинення іпотеки як зміна зобов`язання, що призвела до збільшення обсягу відповідальності іпотекодавця. Підстави припинення іпотеки як окремого виду забезпечення виконання зобов`язання встановлені окремими нормами цивільного закону, а тому суд не може вдаватися до аналогії закону і застосовувати норми, які регулюють підстави припинення інших видів забезпечення виконання зобов`язання незалежно від ступеня їх подібності щодо відносин чи найменування сторін.

Таким чином іпотека є самостійним видом забезпечення виконання зобов`язання. Правова природа іпотеки полягає у забезпеченні можливості кредитора у разі невиконання боржником зобов`язання, забезпеченого іпотекою, одержати задоволення за рахунок переданого в іпотеку нерухомого майна переважно перед іншими кредиторами боржника. На відносини майнової поруки норми статті 559 ЦК України щодо припинення поруки не поширюються, оскільки іпотека за правовою природою є заставою та регулюється нормами параграфа 6 (статті 572-593) глави 49 ЦК України та спеціальним законом. Статтями 17, 18, 19 Закону України "Про іпотеку" встановлено підстави припинення іпотеки, істотні умови договору іпотеки і внесення змін і доповнень до іпотечного договору.

Тобто зміна основного зобов`язання за кредитним договором без згоди майнового поручителя (іпотекодавця), що призвела до збільшення обсягу його відповідальності, не може бути підставою припинення іпотеки.

Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами та посадовими особами органів місцевого самоврядування встановлюється Законом України «Про нотаріат» та іншими актами законодавства України (частина перша статті 39 цього Закону). Таким актом є, зокрема, Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок вчинення нотаріальних дій), а також Перелік документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів,

У пункті 1-1 Переліку зазначено, що для одержання виконавчого напису за іпотечними договорами, що передбачають право звернення стягнення на предмет іпотеки у разі прострочення платежів за основним зобов`язанням до закінчення строку виконання основного зобов`язання, подаються: оригінал нотаріально посвідченого іпотечного договору; оригінал чи належним чином засвідчена копія договору, що встановлює основне зобов`язання; засвідчена стягувачем копія письмової вимоги про усунення порушення виконання зобов`язання, що була надіслана боржнику та майновому поручителю (в разі його наявності), з відміткою стягувача про непогашення заборгованості; оригінали розрахункового документа про надання послуг поштового зв`язку та опису вкладення, що підтверджують надіслання боржнику письмової вимоги про усунення порушення виконання зобов`язання; довідка фінансової установи про ненадходження платежу.

Надані відповідачем приватному нотаріусу документи наразі відповідають переліку, що вказаний у пункті 1-1 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 1999 року № 1172.

Так, вони містять оригінали кредитного і іпотечного договорів; копію письмової вимоги до позичальника ОСОБА_4 і майнового поручителя ОСОБА_1 ; чек Укрпошти і опис вкладення відповідного поштового відправлення на адреси ОСОБА_4 і ОСОБА_1 ; розрахунок заборгованості про ненадходження платежу за кредитним договором (а.с. 36-79).

Повідомлення надіслане банком ОСОБА_7 01.08.2018. Із заявою до приватного нотаріуса банк звернувся 03.09.2018.

Відтак відповідачем виконано відповідні вимоги для отримання спірного виконавчого напису.

Відтак доводи заяви про перегляд заочного рішення є законними і обґрунтованими.

Зазначені обставини з урахуванням положень ст.ст. 11, 12, 80, 288 ЦПК України дозволяють зробити висновок про наявність достатніх правових підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 83, 89, 287, 288, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

1.Заяву відповідача Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про перегляд заочного рішення задоволити повністю.

2.Скасувати заочне рішення Семенівського районного суду Полтавської області від 23.07.2020, справа № 547/210/20, у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк", треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, начальник Семенівського районного відділу державної виконавчої служби Полтавської області Північно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Чекальський Сергій Броніславович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

3.Призначити до розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк", треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, начальник Семенівського районного відділу державної виконавчої служби Полтавської області Північно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Чекальський Сергій Броніславович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у відкритому судовому засіданні 16.03.2021 о 11 год. 00 хв., зала судових засідань № 1 Семенівського районного суду Полтавської області, адреса суду: вул. Шевченка, 41а, смт Семенівка, Полтавська область.

4.Строк для подання відповідачем відзиву на позов (заперечень проти позову) 15 днів з дня проголошення ухвали. У вказаний строк відповідач має право надіслати: 1) суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; 2) позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам копію відзиву та доданих до нього документів. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Інші вимоги до відзиву встановлено ст. 178 ЦПК України. Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

5.Строки для подання відповіді на відзив 5 днів з дня отримання відзиву.

6.Строк для подання заперечення 5 днів з дня отримання відповіді на відзив.

7.Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч. 9 ст. 83 ЦПК України копії доказів, що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

8.Роз`яснити учасникам справи, що згідно ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

9.Повідомити учасників справи про наявність в Семенівському районному суді Полтавської області технічної можливості забезпечити їх участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. У цьому разі відповідна заява учасника справи має бути подана до суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання з направленням копії такої заяви в той же строк іншому учаснику справи.

10.Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою https://court.gov.ua/fair/sud1627.

11.Надіслати (вручити) учасникам справи копію ухвали.

12.Ухвала не може бути оскаржена і набирає законної сили з моменту проголошення. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.Ф.Харченко