Справа № 383/161/21
Номер провадження 2/383/191/21
УХВАЛА
про відкриття провадження у справі
19 лютого 2021 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі головуючої судді Адаменко І.М. в приміщенні Бобринецького районного суду Кіровоградської області, розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом,-
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом.
Справа підсудна Бобринецькому районному суду Кіровоградської області.
Підстав для відмови у відкритті провадження у справі або для повернення позовної заяви з наданих суду матеріалів не вбачається.
Враховуючи складність справи, обсяг та характер доказів у справі, значення справи для сторін, вважаю, що дану справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження.
Тому позовну заяву слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за правилами загального позовного провадження у відповідності до вимог п. 1) ч. 4 ст. 274 ЦПК України призначивши підготовче судове засідання.
Одночасно з пред`явленням позовної заяви позивач ОСОБА_1 подала клопотання про звільнення від сплати судового збору, в якому посиляється на те, що вона позбавлена можливості сплатити судовий збір у зв`язку з тим, що вона є пенсіонеркою та перебуває в скрутному матеріальному становищі.
Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Згідно з ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин.
У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Відповідно до практики ЄСПЛ пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року не вимагає від держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Разом з тим, там де такі суди існують, гарантії, що містяться у статті 6 Конвенції, повинні відповідати, зокрема, забезпеченню ефективного доступу до цих судів для того, щоб учасники судового процесу могли отримати рішення, яке стосується їх «цивільних прав та обов`язків» (Рішення ЄСПЛ у справі «Гоффман проти Німеччини» («Hoffmann v.Germany») від 11 жовтня 2001 року, пункт 65; Рішення ЄСПЛ у справі «Кудла проти Польщі» («Cudla v.Poland») від 26 жовтня 2000 року).
ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v.Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v.Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).
Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v.Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v.Poland» від 26 липня 2005 року.
Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.
З огляду на наведене, враховуючи майновий стан позивача ОСОБА_1 та надані докази на підтвердження заявленого клопотання, суддя приходить до висновку про можливість часткового задовлення клопотання та відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.
При цьому, суддя враховує, що позивач ОСОБА_1 є пенсіонеркою (а.с.10), перебуває на обліку Управління соціального захисту населення Кропивницького РДА, як отримувач будь-яких видів державних допомог та субсидій (а.с.12).
Разом з тим, позивач звертаючись до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, не надала суду відповідних доказів її реального доходу (прибутку), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища, тощо, а тому клопотання слід задовольнити частково, відстрочивши сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.
На підставі наведеного та керуючись ст.129 Конституції України, ст.8 Закону України «Про судовий збір», Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст.133, 136, 187, 258-261, ЦПК України,-
Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом.
Розглядати справу за правилами загального позовного провадження.
Призначити у справі підготовче судове засідання на 09 березня 2021 року на 10 год. 30 хв. в залі судових засідань №1 Бобринецького районного суду Кіровоградської області за адресою: вул. Миколаївська, 80, м. Бобринець Кіровоградської області.
Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання відзиву на позов, який має відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, та всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Копія відзиву та доданих до нього документів одночасно з наданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву на позов суд вирішуватиме справу за наявними матеріалами.
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.ч.3-5 ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з надісланням (наданням) до суду повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи.
Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч.ч.3-5 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Клопотання позиача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити частково.
Позиачу ОСОБА_1 відстрочити до ухвалення судового рішення у справі сплату судового збору за подання до суду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом..
В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.
Копію ухвали надіслати учасникам справи. Одночасно з копією ухвали учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.
Ухвала може бути оскаржена лише з підстав порушення правил підсудності шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

У відповідності до п.п. 15.5) п.15 ч.1 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди (Бобринецький районний суд Кіровоградської області).

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Суддя І. М. Адаменко