Справа № 375/79/21
Провадження № 2/375/238/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2021 року смт Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Чорненької О.І.

при секретарі судового засідання Киричок В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Рокитне, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між ним та відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстрований 10 серпня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Бердичеву реєстраційної служби Бердичівського міськрайонного управління юстиції у Житомирській області про що складено актовий запис № 388 (свідоцтво серії НОМЕР_3 від 10.08.2013).

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що спільне життя з відповідачкою не склалося через різні погляди на життя та сімейні цінності. Упродовж останніх двох років сімейне життя між ними поступово погіршувалося, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. На даний час вони проживають окремо та їх шлюб існує лише формально. Збереження шлюбу суперечить їх інтересам та інтересам дитини, що і стало підставою для звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу.

Сторони належним чином повідомлені про місце, дату та час судового розгляду, натомість в судове засідання для розгляду справи не з`явились.

Позивач ОСОБА_1 29.01.2021 року надав до суду заяву, якою позовні вимоги підтримав та просив справу розглянути у його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 09.02.2021 подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності за наявними у справі матеріалами. У заяві також зазначила, що позов визнає та не заперечує проти його задоволення. 11.02.2021 відповідач ОСОБА_2 надала суду додаткові пояснення, відповідно до яких вона після розлучення бажає залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_2 ».

Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи із наступного.

У відповідності до статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу, та під час його розірвання.

Відповідно до частини 3, 4 статті 56 Сімейного кодексу України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Частиною 2 статті 104 Сімейного кодексу України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

За змістом статті 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому 10 серпня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Бердичеву реєстраційної служби Бердичівського міськрайонного управління юстиції у Житомирській області про що складено актовий запис № 388.

Від спільного шлюбу у них народилась донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що доводиться свідоцтвом про народження від 16 вересня 2014 року серії НОМЕР_4 .

На даний час шлюб між ними носить формальний характер, оскільки сторони фактично припинили сімейно-шлюбні відносини. Протягом останніх двох років стосунки між ними погіршувались, що в кінцевому результаті призвело до пропинення шлюбних відносин. Кожен з них має діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім`ю. У шлюбі між подружжям часто виникали сварки, свідком яких часто була їх донька, що тяжко впливало на її психічний стан та спричиняло душевні страждання. Зникли почуття взаємної поваги, любові та взаємодопомоги. У них відсутні спільні інтереси, взаєморозуміння між ними, розходяться погляди на сімейні відносини та сімейні обов`язки. Між ними втрачені всі фізичні та духовні зв`язки.

Між сторонами досягнуто згоди з приводу виховання спільної дитини ОСОБА_4 , яка проживає з відповідачем.

Примирення між сторонами стало неможливим, про що вказуює позивач, подавши до суду заяву про підтримання позовних вимог про розірвання шлюбу та відповідач - про визнання позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_2 у своїй заяві про визнання позовних вимог також зазначає, що вони давно проживають окремо, спільного господарства не ведуть та кожен має своє особисте життя та застосування заходів щодо примирення подружжя у їх ситуації буде суперечити моральним засадам суспільства.

Визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свобод чи інтересів інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позову.

За таких обставин суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін та інтересам їх дитини, а тому відповідно до статті 112 Сімейного кодексу України шлюб між сторонами необхідно розірвати.

Згідно положень ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Аналогічне положення щодо повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, також передбачено ч. 3 ст. 7 Закону України про судовий збір.

Оскільки, відповідачем позов визнано до початку розгляду справи по суті, позивачу необхідно повернути з державного бюджету 50% відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, що становить 454 гривень.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 4, 5, 10, 11, 141, 263, 264, 265, 280, 282 Цивільного процесуального кодексу України, статтями 24, 56, 104, 110, 112, 114 Сімейного кодексу України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 10 серпня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Бердичеву реєстраційної служби Бердичівського міськрайонного управління юстиції у Житомирській області про що складено актовий запис № 388.

Зобов`язати Відділення Державного казначейста у Рокитнянському районі Управління Державного Казначейства у Київській повернути позивачу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , з державного бюджету 50% відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову згідно квитанції № 0.0..1 від 15.01.2021 року, що становить 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні 00 копійок.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п/п 15.5) п/п 15 п. 1 Розділу XIII Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме через Рокитнянський районний суд Київської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до Рокитнянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та внесення відмітки в актовому записі про шлюб.

Головуючий суддя О.І. Чорненька