УХВАЛА

16 лютого 2021 року

м. Київ

справа № 369/11429/17

провадження № 61-11370св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Ігнатенка В. М.,

Стрільчука В. А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Квітневий дім», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , державний реєстратор Новосілківської сільської ради Вишгородського району Київської області Стукач Сергій Вікторович, ОСОБА_4 ,

провівши у порядку письмового провадження попередній розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Квітневий дім», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , державного реєстратора Новосілківської сільської ради Вишгородського району Київської області Стукача Сергія Вікторовича, ОСОБА_4 про визнання недійсним рішення загальних зборів членів обслуговуючого кооперативу та скасування реєстраційної дії за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 2 листопада

2018 року, ухвалене у складі судді Пінкевич Н. С., та постанову Київського апеляційного суду від 15 травня 2019 року, прийняту колегією у складі судів: Стрижеуса А. М., Кравець В. А., Шкоріної О. І.,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернулась з позовом до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний «Квітневий дім», ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 , державного реєстратора Новосільківської сільської ради Вишгородського району Київської області Стукача С. В., ОСОБА_4 про визнання недійсними рішень загальних зборів членів обслуговуючого кооперативу та скасування реєстраційної дії.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області

від 2 листопада 2018 року відмовлено у задоволенні позову.

Постановою Київського апеляційного суду від 15 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 2 листопада 2018 року - без змін.

У червні 2019 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу в якій, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення процесуального права, просить скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області

від 2 листопада 2018 року та постанову Київського апеляційного суду

від 15 травня 2019 року і направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Крім того, у касаційній скарзі ОСОБА_1 просила розглянути справу за її участі.

Ухвалою Верховного Суду від 29 листопада 2019 року відкрито касаційне провадження у даній справі та витребувано матеріали справи з суду першої інстанції.

Відповідно до статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

8 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону встановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України у редакції, чинній на час

подання касаційної скарги, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частиною третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя зі складу суду дійшов такого висновку. Про призначання справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

У зв`язку із відсутністю підстав, встановлених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України та наявністю обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду.

З урахуванням категорії і складності справи касаційний суд дійшов висновку про необхідність перегляду судових рішень колегією суддів суду касаційної інстанції у складі п`яти суддів (частини четверта, одинадцята статті 34 ЦПК України).

У суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 ЦПК України (частина перша статті 402 ЦПК України).

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 21 жовтня 2010 року у справі «Zhuk v. Ukraine», процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачили відповідні юридичні норми.

Під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (стаття 400 ЦПК України у редакції, чинній на час подання касаційної скарги).

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 ЦПК України. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться (частина тринадцята статті 7 ЦПК України).

Оскільки розгляд справи у суді касаційної інстанції здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи, представник заявника заслуханий у судах попередніх інстанцій і необхідності виклику учасників для надання пояснень у цій справі не встановлено, касаційний суд відмовляє ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні за її участю.

Керуючись статтями 7, 34 ЦПК України, статтею 400 ЦПК України у редакції, чинній на час подання касаційної скарги, та статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Квітневий дім», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , державного реєстратора Новосілківської сільської ради Вишгородського району Київської області Стукача Сергія Вікторовича, ОСОБА_4 про визнання недійсним рішення загальних зборів членів обслуговуючого кооперативу та скасування реєстраційної дії за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 2 листопада

2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 15 травня 2019 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні із викликом сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Карпенко В. М. Ігнатенко В. А. Стрільчук