Справа № 581/388/21
Провадження №2/574/319/2021
14 грудня 2021 року м. Буринь
Буринський районний суд Сумської області в складі:
головуючого судді Гука Т.Р.,
з участю секретаря судового засідання Кошелєвої Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Буринського районного суду Сумської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 29.01.2011 року у Деснянському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №91, мотивуючи його тим, що подружнє життя у них не склалося через непорозуміння одне одного, різні погляди на сімейне життя, сварками на цьому ґрунті, у зв`язку з чим вони з квітня 2021 року припинили фактичні шлюбні відносини. Від шлюбу вони мають малолітню дитину, сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Посилаючись на те, що збереження шлюбу з відповідачкою суперечить його інтересам, а відновлення сімейних відносин між ними не можливе, просив шлюб між ними розірвати.
Позивач подав до суду заяву, в якій позов підтримав, просив шлюб розірвати, судовий розгляд провести без його участі, а також не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду, однак в судове засідання повторно не з`явилась, про причини неявки суду не повідомила, правом на подачу відзиву не скористалась та заяв про відкладення судового засідання чи його проведення без її участі не подавала.
За таких обставин, з врахуванням положень ст.280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Оскільки сторони у судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України.
Дослідивши обставини справи, надані докази та надавши їм належну оцінку, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що з 29.01.2011 року сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований у Деснянському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №91. Під час державної реєстрації шлюбу відповідачка змінила прізвище з " ОСОБА_4 " на " ОСОБА_5 ", що підтверджується свідоцтвом про шлюб (виданого повторно) серії НОМЕР_1 (а.с.10).
Від шлюбу сторони мають малолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що вбачається з копії свідоцтва про народження дитини (виданого повторно) (а.с.12).
Статтею 21 СК України встановлено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловічка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (ст.24 СК України).
Частиною 3 ст.56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.
Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом (ч.4 ст.56 СК України).
Згідно ч.3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України.
Відповідно до ч.1 ст.110 цього Кодексу позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
У відповідності до положень ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Судом встановлено, що сторони останній час проживають окремо, не підтримують подружніх стосунків, надати строк для примирення не просять.
З`ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, суд вважає подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливим.
Враховуючи, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідачка не надала відзиву на позовну заяву, шлюб між сторонами слід розірвати, оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження сім`ї суперечило б їх інтересам.
Частиною 8 ст.294 ЦПК України передбачено, що у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Оскільки, відповідачка не просить відновити їй дошлюбне прізвище, суд вважає за можливе після розірвання шлюбу залишити їй прізвище, яке вона обрала після реєстрації шлюбу з позивачем.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Таким чином, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача, понесені ним судові витрати по сплаті судового збору, в сумі 908 грн.
Керуючись ст.ст. 2, 10, 12, 13, 23, 206, 247, 258, 259, 265, 268, 279, 354 ЦПК України, ст.ст.21, 56, 105, 110, 112, 113 СК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований у Деснянському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №91.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище " ОСОБА_5 ".
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 908 (дев`ятсот вісім) грн. судового збору.
Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Згідно загального порядку оскарження, дане рішення може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ).
Відповідачка: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ).
Повне судове рішення складено 14.12.2021 року.
Суддя Т.Р. Гук