Провадження № 2-з/643/329/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2021

Суддя Московського районного суду м. Харкова Олійник О.О., розглянувши заяву про забезпечення позову без повідомлення сторін у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення з них солідарно заборгованості за договорами позики 22 травня 2021 року та 26 травня 2021 року усього 10 280 доларів США.

На час розгляду даної заяви провадження у справі не відкрито, оскільки відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України, суд звернувся до ГУ ДМС у Харківській області щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2 , оскільки на території м. Харкова він не зареєстрований.

Позивач, також, 10.12.2021 року звернувся до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 101, яка належить на праві власності ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Останнім днем розгляду даної заяви є 12 грудня 2021 року, який є вихідним днем.

Відповідно до ч. 3 ст. 124 ЦПК України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Отже, останнім днем розгляду цієї заяви є 13 грудня 2021 року.

Заява про забезпечення позову обгрунтована наступним.

Позивач вважає за необхідне забезпечити позов шляхом накладенням арешту на вищезазначену квартиру, оскільки сума позову є досить значною

Позивач вважає, що йому невідомо, чи будуть у боржника ОСОБА_2 у разі задоволення позову станом на час виконання судового рішення, кошти або інше рухоме майно у сумі достатній для погашення боргу.

Відповідно до ч. 1 ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження», звернення стягнення на об`єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна.

Ціна позову, про забезпечення якого він просить становить 10280,00 (десять тисяч двісті вісімдесят) доларів США, що за офіційним курсом НБУ 27,33 станом на 08.12.20021 року становить 280952,40 гривень.

Позивач, на підтвердження аргументів щодо необхідності забезпечення позову, надав суду копію договору купівлі-продажу квартири від 10.12.2019 року, відповідно до якого ОСОБА_2 придбав квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 . та витяг Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 10.12.2019 року щодо належності даної квартири відповідачу ОСОБА_2 .

Суд, вивчивши матеріали заяви про забезпечення позову з додатками разом з матеріалами позову, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення з них солідарно заборгованості за договорами позики 22 травня 2021 року та 26 травня 2021 року усього 10 280 доларів США.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Види заходів забезпечення позову визначені ч. 1 ст. 150 ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Забезпечення позову - це заходи припинення дій, які можуть утруднити виконання майбутнього рішення суду чи зробити його виконання неможливим, і повинні гарантувати можливість реалізації позовних вимог у разі задоволення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При розгляді заяви про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12.02.2020 по справі № 381/4019/18 висловила висновки щодо застосування норм права, згідно яких співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При цьому наявність чи відсутність фактів, якими обґрунтовуються позовні вимоги, суд установлює під час ухвалення рішення по суті спору, в зв`язку з чим відсутні підстави для відмови у вжитті заходів забезпечення позову з огляду на недоведеність або необґрунтованість заявлених позовних вимог. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Судом встановлено, що відно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 належить відповідачу ОСОБА_2 , однак сам витяг датований 10.12.2019 року, що не є актуальним на момент розгляду даної заяви, тому у суду відсутні можливості пересвідчитись чи дійсно на час розгляду даної заяви, майно на яке просить накласти арешт заявник у вигляді квартири за вищевказаною адресою, дійсно належить відповідачу.

Суд не бере до увагу аргументи заявника, щодо того, що йому невідомо, чи будуть у боржника ОСОБА_2 у разі задоволення позову станом на час виконання судового рішення, кошти або інше рухоме майно у сумі достатній для погашення боргу, оскільки ці доводи є лише припущенням заявника та не підтверджені доказами.

Також суж не бере до уваги доводи заявник про те, що відповідно до ч. 1 ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження», звернення стягнення на об`єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна, оскільки заявником не надано доказів того, що у разі відсутності коштів або рухомого майна, він буде позбавлений можливості звернути стягнення на нерухоме майно боржника ОСОБА_2 , зокрема на вищевказану квартиру, у разі задоволення його позову.

За таких обставин, суд вважає що незастосування цього заходу забезпечення позову, про який просить заявник, на даний час, не призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Отже, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

Керуючись статтями 149, 150, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 101, яка належить на праві власності ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя - О.О. Олійник