Єдиний унікальний номер 142/888/20
Номер провадження 2/142/195/21
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

13 грудня 2021 року смт. Піщанка

Піщанський районний суд Вінницької області

В складі:

Головуючого судді Щерби Н.Л.

за участю секретаря судового засідання Ласки Л. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в смт. Піщанка Вінницької області

цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Студенянської сільської ради Піщанського району Вінницької області про визнання права власності на будинок за набувальною давністю,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Піщанського районного суду Вінницької області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Студенянської сільської ради Піщанського району Вінницької області про визнання права власності на будинок за набувальною давністю. У вказаній позовній заяві позивач просить суд визнати за ним право власності за набувальною давністю на житловий будинок з господарськими спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки він являється особою, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито безперервно володіти нерухомим майно протягом більше десяти років.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 грудня 2020 року її було передано на розгляд судді Щербі Н. Л.

Ухвалою суду від 17 грудня 2020 року в даній справі було відкрито провадження та вирішено розглядати справу у порядку загального позовного провадження та призначено по цивільній справі підготовче засідання на 08 годину 00 хвилин 15 січня 2021 року.

11 червня 2021 року судом було постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

В судове засідання, яке призначено на 09 годину 00 хвилин 11 листопада 2021 року було визнано явку позивача по справі ОСОБА_1 обов`язковою, однак позивач будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення 24 8, не з`явився. Причини неявки суду невідомі. Будь яких заяв чи клопотаня на адресу суду не надходило. Розгляд справи було відкладено до 16 години 00 хвилин 13 грудня 2021 року.

В судове засідання, 13 грудня 2021 року позивач ОСОБА_1 , явка якого була визнана судом обов`язковою, в судове засідання, повторно, не з`явився. Причини неявки суду невідомі. Будь яких заяв чи клопотаня на адресу суду не надходило.

Представник позивача - адвокат Близнюк В.В. в судове засідання 13 грудня 2021 року також не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується розпискою. Причини неявки суду невідомі. Будь яких заяв чи клопотаня на адресу суду не надходило.

Представник відповідача Студенянської сільської ради Вінницької області в судове засідання 13 грудня 2021 року не з`явився, проте на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача та про визнання позовних вимог.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов слід залишити без розгляду, виходячи з наступних підстав.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Судом встановлено, що в судові засідання по даній цивільній справі, які були призначені на 11 листопада 2020 року та 13 грудня 2021 року, позивач, явка якого судом була визнана обов`язковою, та його представник - адвокат Близнюк В.В. будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи, не з`явилися, про причини своєї неявки в судові засідання не повідомили. Заяв про розгляд справи у їх відсутності до суду не надходило.

Суд враховує, що закон створює рівні умови для осіб, що володіють правом звернення до суду, зобов`язавши суд повідомляти цих осіб про час і місце розгляду справи.

В силу вимог ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до ч. 13 ст. 128 ЦПК України, за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Як зазначалося вище, в судове засідання, призначене на 09 годину 00 хвилин 11 листопада 2020 року позивач та його представник - адвокат Близнюк В.В. не з`явилися, хоча були повідомлені належним чином про дату, час і місце судового засідання, що підтверджується розпискою про отримання повістки від 18 жовтня 2021 року та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 046. Тим більш, явка позивача ОСОБА_1 в судове засідання судом була визнана обов`язковою.

У судове засідання, призначене на 16 годину 00 хвилин 13 грудня 2021 року позивач та його представник - адвокат Близнюк В.В. повторно не з`явилися, хоча були повідомлені належним чином про дату, час і місце судового засідання, що підтверджується розпискою про отримання повістки від 13 грудня 2021 року. Тим більш, явка позивача ОСОБА_1 в судове засідання судом була визнана обов`язковою.

Суд прийняв вичерпні заходи для повідомлення сторін про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і захистити свої права.

За змістом ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права особа сама визначає обсяг своїх прав і обов`язків у цивільному процесі. Тому особа, визначивши свої права, реалізує їх на свій розсуд. Розпорядження своїми правами на розсуд особи є одним з основоположних принципів судочинства.

Враховуючи завдання судочинства, принцип правової визначеності, поширення загального правила, закріпленого в ЦПК України, відкладення судового розгляду у випадку неявки в судове засідання будь - кого з осіб, що беруть участь у справі, за відсутності відомостей про причини неявки в судове засідання не відповідало б конституційним цілям цивільного судочинства, що, у свою чергу, не дозволить розглядати судову процедуру в якості ефективного засобу правового захисту в тому сенсі, який закладений в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ст. ст. 7, 8 і 10 Загальної декларації прав людини і ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

В силу вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Як зазначено вище, позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомленими про розгляд справи, їх неявка має ознаки повторності, заяви про розгляд справи у відсутності позивача та його представника до суду не надходило.Тим більш, явка позивача ОСОБА_1 в судове засідання судом була визнана обов`язковою.

За вищевикладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання, яким не надано будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин неявки, відповідно до яких суд міг би з`ясувати поважність причин такої неявки, та відсутність заяви про розгляд справи без позивача та його представника.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, ст. ст. 210, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Студенянської сільської ради Піщанського району Вінницької області про визнання права власності на будинок за набувальною давністю, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу про наслідки залишення позовної заяви без розгляду, передбачені ч. 2 ст. 257 ЦПК України, а саме, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 261 ЦПК України.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали через Піщанський районний суд Вінницької області до Вінницького апеляційного суду.

Суддя: