Справа № 472/944/21
Провадження №2/472/395/21
У х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
08 грудня 2021 року смт. Веселинове
Миколаївської області
Суддя Веселинівського районного суду Миколаївської області Орленко Л.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на житловий будинок,
07 грудня 2021 року до Веселинівського районного суду Миколаївської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на житловий будинок.
Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що зазначена позовна заява не відповідає вимогам, викладеним у статтях 175 і 177 ЦПК України.
Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Позивач зазначає в позовній заяві, що звертається до відповідача ОСОБА_2 як до спадкоємиці ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак, в позовній заяві відсутні відомості про те, що ОСОБА_2 єдиний спадкоємець після смерті ОСОБА_4 , і відомості про те, чи наявні ще інші спадкоємці.
Позивач в позовній заяві, посилається як на підставу звернення до суду, що відповідач відмовляється нотаріально посвідчувати спірний договір купівлі-продажу житлового будинку, однак будь-яких доказів відмови відповідача, до позовної заяви не додає. Так само, як і не надає доказів того, що ОСОБА_4 ухилявся від нотаріального посвідчення договору.
Крім того, в позовній заяві відсутні докази прийняття спадщини відповідачем ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_4 . Тобто, не підтверджено, що вона набула право власності на спірний житловий будинок.
Відповідно до ч. 1 ст. 210 ЦК України правочин підлягає державній реєстрації лише у випадках, встановлених законом. Такий правочин є вчиненим з моменту його державної реєстрації.
Однак, позовна заява не містить відомостей про те, чи був зареєстрований спірний договір купівлі-продажу у встановленому законом порядку, і якщо не був, то з яких причин.
Договір купівлі-продажу, який підлягав нотаріальному посвідченню та державній реєстрації, не може бути визнаний дійсним з підстав, передбачених частиною другою статті 220 ЦК України.
Відповідно до ст. 227 ЦК Української РСР (в редакції, чинній на момент укладенння спірного договору) договір купівлі-продажу жилого будинку повинен бути нотаріально посвідчений, якщо хоча б однією з сторін є громадянин. Недодержання цієї вимоги тягне недійсність договору (стаття 47 цього Кодексу). Договір купівлі-продажу жилого будинку підлягає реєстрації у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів.
При розгляді справ про визнання правочину, який підлягає нотаріальному посвідченню, дійсним, суди повинні з`ясувати, чи підлягає правочин обов`язковому нотаріальному посвідченню, чому він не був нотаріально посвідчений, чи дійсно сторона ухилилася від його посвідчення та чи втрачена така можливість, а також чи немає інших підстав нікчемності правочину.
Однією з умов визнання правочину дійсним в судовому порядку є встановлення судом факту ухилення однієї із сторін від нотаріального посвідчення правочину, проте будь-яких доказів ухилення відповідача ОСОБА_2 від нотаріального посвідчення правочину позовна заява не містить. Тобто, позивачем не підтверджена втрата можливості нотаріального посвідчення договору сторонами.
Зазначені недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією позовною заявою.
Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258, 259, 260, 261 ЦПК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на житловий будинок, - залишити без руху і надати строк для виправлення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем (або його представником) ухвали суду.
Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання даної ухвали суду у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатися неподаною та її буде повернуто позивачу.
Ухвала суду апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Веселинівського районного суду

Миколаївської області Л.О. Орленко