Номер провадження 2/387/22/21
У Х В А Л А

26 січня 2021 року смт Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області, в складі :

головуючого судді Майстер І. П.

за участю секретаря судового засідання Поляруш С.Ю.

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи на стороні позивача без самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , служба у справах дітей Новоукраїнської районної державної адміністрації Кіровоградської області про встановлення порядку користування спільним майном та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи на стороні позивача без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , служба у справах дітей Новоукраїнської районної державної адміністрації Кіровоградської області про поділ житлового будинку в натурі між власниками ( виділення частки),-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування спільним майном, в якому зазначила, що їй та відповідачу на праві спільної часткової власності належить по 1/2 частині житлового будинку з господарсько -побутовими будівлями, який розташований по АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі - продажу від 18.12.2009. В даному будинку зареєстрована позивачка з 16.10.2008, відповідач з 12.06.2008. Також зареєстровані члени сім`ї позивача - донька ОСОБА_3 та онук - ОСОБА_4 , для яких вказаний житловий будинок є єдиним доступним житлом. З лютого 2016 року у зв`язку із вкрай неприязними відносинами та негідною поведінкою відповідача, ОСОБА_1 та члени її сім`ї були вимушені тимчасово покинути вказаний будинок та перейти проживати до житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , який зареєстрований на праві власності лише за відповідачем. З лютого 2016 року відповідач чинить позивачеві та її близьким родичам перешкоди у користуванні спільним будинком, що спонукало її порушувати питання щодо встановлення порядку користування спільним майном. З урахуванням того, що разом із ОСОБА_1 проживає її донька та онук просила виділити їй у володіння та користування житлові кімнати № 2 площею 12,1 кв.м. та № 3 площею 13,4 кв.м., а у володіння та користування ОСОБА_2 житлові кімнати № 4 площею 8,8 кв.м. та № 5 площею 7,1 кв.м., інші приміщення в будинку, в тому числі господарські приміщення, які знаходяться на території домоволодіння, залишити у спільному користуванні сторін.

ОСОБА_2 20.02.2017 подав зустрічний позов до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі, в якому зазначив, що кожному із них належить по 1/2 частці спірного нерухомого майна. Як випливає з технічного паспорта вказаного житлового будинку, його конструктивні елементи збудовані таким чином, що кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом, оскільки можливо технічно переобладнати житловий будинок в ізольовані квартири. Із запропонованим первісним позивачем варіантом щодо користування житловим будинком ОСОБА_2 не погоджується та вважає, що таким чином порушуються його права, передбачені ч. 3 ст.358 ЦК України. Крім того, рішенням Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області шлюб між сторонами розірвано, від спільного проживання спільних дітей не мають. Зазначені у первісному позові ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не мають жодних родинних зв`язків із ОСОБА_2 .

Відповідно до постанови Верховного Суду від 17 червня 2020 року, рішення Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 21 травня 2018 року та постанову Апеляційного суду Кіровоградської області від 11 вересня 2018 року скасовано. Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , служба у справах дітей Новоукраїнської районної державної адміністрації Кіровоградської області, про встановлення порядку користування спільним майном, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_1 , служба у справах дітей Новоукраїнської районної державної адміністрації Кіровоградської області, про поділ житлового будинку в натурі між співвласниками (виділення частки) передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

ОСОБА_1 та її представник в підготовче судове засідання не з`явились надали до суду заяву про проведення підготовчого судового засідання за їх відсутності, стосовно уточненої позовної заяви поданої позивачем, то просять не приймати до розгляду заяву ОСОБА_2 про уточнення позовних вимог згідно з ч.4 ст.49 ЦПК України. Представник ОСОБА_5 надала заперечення з приводу уточненої позовної заяви.

ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явився про день, час та місце слухання справи повідомлявся, надав до суду заяву про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності, за наявними в справі документами та подав заяву про уточнення позовних вимог.

Треті особи на стороні позивача, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, доказів про наявність поважних причин своєї неявки суду не надали.

На стадії підготовчого судового засідання до суду надійшла уточнена позовна заява. Суд зазначає, що наявні уточнення позовних вимог містять зміну предмета позову, водночас під час її подачі не були дотримані вимоги ЦПК України, а тому підлягає поверненню заявнику, виходячи з таких мотивів.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини ч.4 ст. 49 ЦПК України У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

При цьому за ч. 5 ст. 49 ЦПК у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Враховуючи, що позивачем не надано доказів направлення копії такої заяви та доданих до неї документів усім учасникам справи, суд приходить до висновку про повернення заявнику уточненої позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 49, 259 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Повернути ОСОБА_2 уточнену позовну заяву від 15 січня 2021 року про припинення права спільної часткової власності шляхом поділу житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями в натурі по 1/2 часток.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Майстер І. П.