Ухвала

09 грудня 2021 року

м. Київ

справа № 379/224/21

провадження № 61-19866cк21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В., розглянув касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Таращанського районного суду Київської області від 19 квітня 2021 року у складі судді: Музиченко О. О., та постанову Київського апеляційного суду від 15 вересня 2021 року у складі колегії суддів: Поліщук Н. В., Андрієнко А. М., Соколової В. В., у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного Управління Національної поліції в Київській області, Київської обласної прокуратури про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної казначейської служби України, Головного Управління Національної поліції в Київській області, Київської обласної прокуратури, у якому просив стягнути з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом безспірного списання коштів з єдиного казначейського рахунку 180 000,00 грн компенсації моральної шкоди.

Рішенням Таращанського районного суду Київської області від 19 квітня

2021 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 126 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури. У задоволенні іншої частини позову відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 15 вересня 2021 року рішення Таращанського районного суду Київської області від 19 квітня 2021 року змінено в резолютивній частині та викладено абзац другий в такій редакції: «Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 126 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої громадянину незаконними діями органів досудового розслідування і прокуратури». У іншій оскарженій частині рішення суду залишено без змін.

06 грудня 2021 року заступник керівника Київської обласної прокуратури засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Таращанського районного суду Київської області від 19 квітня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 15 вересня 2021 року, у якій посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції в частині задоволених позовних вимог і ухвалити у цій частині нове рішення, яким у частині задоволенні позовних вимог відмовити.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково (пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову у справі № 379/224/21 становить 180 000,00 грн та не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тобто справа № 379/224/21 є малозначною у силу вимог закону.

Заступник керівника Київської обласної прокуратури у касаційній скарзі вказує, що справа є малозначною, але касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, а справа становить значний суспільний інтерес та має виняткове значення для прокуратури для збереження Державного бюджету та упередження безпідставного стягнення коштів з нього. Особа, яка подала касаційну скаргу, зазначає, що вирішення спору у цій справі касаційним судом сприятиме однаковому тлумаченню закону і указане питання має значення для широкого загалу. Більше того, стягнення з Державного бюджету України шляхом списання у безспірному порядку з казначейського рахунку, спеціально визначеного для відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, на користь позивача значної суми коштів за необґрунтованості оскаржених рішень має виняткове значення для держави та особи, яка подає касаційну скаргу.

Проте особа, яка подає касаційну скаргу, не обґрунтовує, чому саме касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, а справа становить значний суспільний інтерес та в чому проявляється виняткове значення для неї цієї справи. Посилання у касаційній скарзі на порушення норм матеріального та процесуального права фактично підтверджує незгоду особи, яка подала касаційну скаргу, з оскарженим судовим рішенням. І, відповідно, не свідчить, що скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, а справа становить значний суспільний інтерес та має виняткове значення для відповідача.

Посилання на інші випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять.

Суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню (пункт 1 частини другої статті 394 ЦПК України).

Таким чином, оскаржені рішення ухвалено у малозначній справі. Тому у відкритті касаційного провадження слід відмовити, оскільки касаційна скарга заступника керівника Київської обласної прокуратури подана на судові рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 19, 260, 389, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити заступнику керівника Київської обласної прокуратури у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на рішення Таращанського районного суду Київської області від 19 квітня 2021 року у складі судді: Музиченко О. О., та постанову Київського апеляційного суду від 15 вересня 2021 року у складі колегії суддів: Поліщук Н. В., Андрієнко А. М., Соколової В. В., у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного Управління Національної поліції в Київській області, Київської обласної прокуратури про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков