Справа № 658/1035/20
(провадження № 2/658/70/21)
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2021 року м.Каховка

Каховський міськрайонний суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Рахімової О.В.,

при секретарях Марчук В.І., Сурікової А.Є.,

представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,

відповідача: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, м. Каховка Херсонської області, цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: Каховська районна державна нотаріальна контора Херсонської області про продовження строку для прийняття спадщини,

встановив:

Позивач звернулася з позовом до відповідачів про продовження строку для прийняття спадщини.

Вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 . За життя він склав заповіт на належну йому земельну ділянку, площею 1,2798 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :08:033:0089, розташованої на території Роздольненської сільської ради Каховського району Херсонської області на ім"я позивача. Про смерть спадкодавця позивач не знала, оскільки не є родичкою померлого та не проживала з ним в одній місцевості. Просила визначити додатковий строк, терміном на два місяці, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_5 .

Ухвалою Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 06.04.2020 року провадження по справі відкрито та призначено до підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 30.06.2020 року, залучено у якості співвідповідача ОСОБА_1 .

09.09.2020 року на адресу суду надійшов відзив від представника відповідача ОСОБА_2 , відповідно до змісту якого, просить відмовити у задоволенні позовних вимог, обґрунтовуючи тим, що позивачем не надано жодного належного доказу, яким вона обґрунтовує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись, що необізнаність про факт смерті спадкодавця не є об`єктивними і непереборними, істотними труднощами для спадкоємця.

Позивач в судове засідання не з"явилась, надала заяву про слухання справи за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засідання пояснив, що заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки позовні вимоги є незаконними і безпідставними.

Представник відповідача ОСОБА_1 , в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, з підстав, зазначених у відзиві.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, рішення просить винести на розсуд суду.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін приходить до наступного.

Відповідно до положень ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що відповідно до заповіту від 13.03.2013 року, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповідає ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , належну йому на праві приватної власності земельну ділянку, загальною площею 1,2798 га, розташовану на території Роздольненської сільської ради Каховського району Херсонської області ( а.с.7).

В матеріалах справи міститься державний акт на право власності на земельну ділянку, в якому зазначено, що ОСОБА_5 є власником земельної ділянки, розташованої на території Роздольненської сільської ради Каховського району Херсонської області, кадастровий номер :08:033:0089 ( а.с.6).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис № 06 ( а.с.8).

Постановою державного нотаріуса від 07.02.2020 року, ОСОБА_4 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, в зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини, свідоцтва про право на спадщину не видавалось ( а.с.10).

Згідно до заповіту від 27.03.2013 року, ОСОБА_5 , заповів право на будинок та земельну ділянку, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_3 ( а.с.41),

04.09.2019 року до державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_3 ( а.с.38).

04.09.2019 року з заявою до державної нотаріальної контори про відмову від прийняття спадщини звернулась ОСОБА_1 ( а.с.39).

Відповідно до ст.1220, 1270, 1296 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до ст. 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.3.2 Глави 10, п.3 гл.13, гл.14 розділу 2 Наказу Міністерства юстиції України «Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» від 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржується до суду.

Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акту має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, яка передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку в Постанові Верховного Суду Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 та Постанові Верховного суду України від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до ст.34 ЗУ « Про нотаріат», нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії:

1) посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності, вимоги про нотаріальне посвідчення правочину тощо);

2) вживають заходів щодо охорони спадкового майна;

3) видають свідоцтва про право на спадщину, тощо.

Стаття 63 ЗУ « Про нотаріат», проголошує, що Нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно до ст. 66 ЗУ « Про нотаріат», на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців або держави, нотаріусом або в сільських населених пунктах - посадовою особою органу місцевого самоврядування, яка вчиняє нотаріальні дії, за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину.

Видача свідоцтва провадиться у строки, встановлені цивільним законодавством України.

Стаття 67 ЗУ « Про нотаріат» проголошує, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо.

Спадкоємці, які пропустили строк для прийняття спадщини, можуть бути за згодою всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину, включені до свідоцтва про право на спадщину як такі, що прийняли спадщину. Така згода спадкоємців повинна бути викладена у письмовій формі і подана нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування до видачі свідоцтва про право на спадщину.

Свідоцтво про право на спадщину на земельну ділянку може бути видане уповноваженою на це посадовою особою відповідного органу місцевого самоврядування спадкоємцям першої та другої черги за законом (як у випадку спадкування ними за законом, так і у випадку спадкування ними за заповітом) і за правом представлення на підставі правовстановлюючих документів (цивільно-правових угод щодо відчуження земельної ділянки, свідоцтва про право на спадщину), державного акта на право власності на землю.

Відповідно до ст. 63 ЗУ « Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємцем після нього є ОСОБА_3 , який фактично її прийняв, проте свідоцтва про право на спадщину не видавалось. Також, суд дійшов до висновку, що ОСОБА_4 звернулась до нотаріальної контори з пропуском строку, визначеного відповідно до ст. ст. 1270 та 1276 ЦК України та поважність причини пропуску прийняття спадщини позивачем не була підтверджена.

З цих підстав у задоволенні позову слід відмовити.

На підставі ст.1220, 1270, 1272, 1276 ЦК України, керуючись ст. 6-16,141,263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа Каховська районна державна нотаріальна контора Херсонської області про продовження строку для прийняття спадщини відмовити повністю.

На рішення суду може бути подана апеляція безпосередньо до Херсонського апеляційного суду через Каховський міський суд протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О. В. Рахімова