Справа № 758/8853/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2021 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Головчака М. М. ,

при секретарі - Савіцька Д. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 30 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка продовжує навчання, -

В С Т А Н О В И В :

29 листопада 2021 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Супрун Т.В. звернулася до суду з вказаною заявою, у якій просила переглянути та скасувати заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 30 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка продовжує навчання.

Разом з заявою подано клопотання про поновлення пропущеного строку для подання заяви про перегляд заочного рішення

Заява обґрунтована тим, що заочним рішення Подільського районного суду м. Києва від 30 вересня 2021 року задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка продовжує навчання.

Вказане рішення ОСОБА_1 отримав 15 листопада 2021 року.

Жодної судової повістки, як це передбачено цивільним процесуальним законодавством відповідач не отримав, що стало наслідком того, що заявник з матеріалами позовної заяви не ознайомився, відзиву не надав та у судове засідання не з`явився.

По суті позовних вимог вказав, що він не погоджується з обставинами та рішенням суду оскільки відповідач 27.04.2021 подарував квартиру своїй доньці ОСОБА_3 , також станом на 17.09.2021 ним сплачено всю заборгованість зі сплати аліментів, які стягувались до досягнення дитиною повноліття.

Оскільки при ухваленні заочного рішення судом не були встановлені усі обставини та не враховано докази, які мав намір подати відповідач, наявні правові підстави для перегляду заочного рішення.

Ухвалою суду від 30 листопада 2021 року заяву про перегляд заочного рішення прийнято до провадження та призначено до судового розгляду заяву.

У час призначений до розгляду заяви ОСОБА_1 та його представник не з`явилися, адвокат Супрун Т.В. діючи в його інтересах подала заяву про відкладення розгляду справи оскільки ними було пізно отримані заперечення ОСОБА_2

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, подала до суду заперечення та заяву, в якій просила слухати справу без її участі, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається у судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Крім того, за приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи згоду позивача про розгляд заяви у їх відсутність, суд вважає за можливе розглянути заяву про перегляд заочного рішення у справі за відсутності осіб, що приймають участь у справі, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви, на підставі наявних у справі даних та доказів без здійснення фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог, матеріали заяви про перегляд заочного рішення, суд дійшов висновку, що заява про скасування заочного рішення задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом зазначених положень чинного законодавства скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Наявність наведених вище обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata , тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі Рябих проти Росії ).

Однією з підстав скасування заочного рішення заявник ОСОБА_1 вказує, що про розгляд справи він не знав, жодних судових повісток про розгляд справи не отримував.

З матеріалів справи встановлено, що судом на виконання приписів ст. 128 ЦПК України судовою повісткою здійснено виклик відповідача за відомою адресою проживання та реєстрації, встановленою в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України, а саме: АДРЕСА_1 .

З поштового повідомлень № 512 встановлено, що судова повістка, копія ухвали про відкриття провадження від 16.07.2021 та копія позовної заяви з додатками направлені на адресу: АДРЕСА_1 , та повернута до суду (а.с. 39, 40).

Разом з тим, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Желтяков проти України від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі Брумареску проти Румунії (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі (Ryabykh v. Russia , №52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Згідно роз`яснень наданих у інформаційному листі Верховного суду України Про практику ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах вбачається, що непоодинокими є випадки, коли суди скасовують заочні рішення та не оцінюють надані відповідачем докази на предмет їх істотного значення для правильного вирішення справи і скасовують заочні рішення лише на підставі поданої відповідачем заяви та його усних доводів, які не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення (ч. 2 ст. 284 ЦПК України)

Відповідно до ч. 3 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до матеріалів справи відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення 29 листопада 2021 року, тобто по завершенню строку визначеного ч. 2 ст. 284 ЦПК України.

З огляду на викладене, суд вважає, що хоч і відсутні об`єктивні підстави для поновлення строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення, однак з метою захисту прав відповідача на апеляційне оскарження, клопотання про поновлення строку про перегляд заочного рішення підлягає задоволенню, а строк для подання заяви про перегляд заочного рішення суду - поновленню.

Суд, дослідивши надані докази у заяві про скасування заочного рішення, звертає увагу, що посилання ОСОБА_1 на те, що відповідач подарував квартиру своїй доньці ОСОБА_3 та те, що у нього відсутня заборгованість зі сплати аліментів, на переконання суду не свідчить про доведеність наявності підстав для ухвалення іншого рішення у справі.

З урахуванням вищезазначеного, підстав та доказів для скасування заочного рішення заявником не надано, тому заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Згідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 258-261, 287-289 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 30 вересня 2021 року - задовольнити.

Поновити процесуальний строк для подання заяви про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 30 вересня 2021 року.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 30 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка продовжує навчання - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 09 грудня 2021 року.

СуддяМ. М. Головчак