УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2021 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Геєць Ю.В. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Концерну „Міські теплові мережі до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення, постачання гарячої води, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач Концерн „Міські теплові мережі звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідачів у солідарному порядку заборгованість за послуги з централізованого опалення, постачання гарячої води в розмірі 51997,84 грн. та витрати по сплаті судового збору.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до статей 46, 47 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно ст. 55 ЦПК України в разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь за останнього.

Процесуальне правонаступництво можливе виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Цивільний процесуальний кодекс України (ред. з 15.12.2017) не містить норм, які б передбачали можливість здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18) зробила висновок, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому разі провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 чинного ЦПК України, пункт 1 частини першої статті 205 ЦПК України 2004 року).

Встановлено, що позивачем заявлено позовні вимоги, зокрема, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Згідно з витягу з реєстру територіальної громади міста Запоріжжя щодо реєстрації місця проживання фізичної особи від 10.12.2021 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , причина вибуття з місця проживання свідоцтво про смерть, дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Беручи до уваги викладене вище, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття провадження у справі в частині вимог Концерну „Міські теплові мережі до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення, постачання гарячої води.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовними вимогами до ОСОБА_2 суд приходить до наступного висновку.

Позовна заява відповідає вимогам статей 175-177 Цивільного процесуального кодексу (далі ЦПК) України. Підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні. Позовна заява подана із додержанням правил підсудності.

З наведених підстав доходжу висновку про можливість прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Позовну заяву слід розглядати за правилами спрощеного провадження, оскільки спір є малозначним у розумінні п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України, а також наявні обставини, визначені ч. 1-3 ст. 274 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 27, 31, 186, 187 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження по справі за позовом Концерну „Міські теплові мережі до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення, постачання гарячої води відмовити.

Прийняти до розгляду позовну заяву Концерну „Міські теплові мережі до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення, постачання гарячої води та відкрити провадження у справі.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву 15 днів з дня вручення даної ухвали, роз`яснивши, що у зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, із одночасним надісланням копії відзиву та доданих до нього документів позивачеві. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив відповідача 5 днів з дня отримання відзиву, роз`яснивши, що відповідь на відзив має відповідати вимогам частини третьої п`ятої статті 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана відповідачу.

Встановити відповідачу строк для подання заперечення щодо наведених у відповіді позивача на відзив 5 днів з дня отримання відповіді на відзив, роз`яснивши, що заперечення має відповідати вимогам частини третьої п`ятої статті 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Судове засідання з повідомленням сторін, провести 13 січня 2022 року о 11-45 годині, в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя (м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 107-б).

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://og.zp.court.gov.ua/sud0818/gromadyanam/csz/.

Копію ухвали надіслати учасникам справи для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В.Геєць