"13" грудня 2021 р. Справа № 363/3642/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2021 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря Миколаєнко В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгорода в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справуза позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 08.09.2021 року відкрито провадження у вказаній справі за правилами спрощеного позовного провадженнята призначено до судового розгляду по суті на 02.11.2021 року.

Разом з тим, 03.11.2021 року до суду від позивача надійшла заяви про залишення його позовної заяви без розгляду. Крім того, просив суду вирішити питання щодо повернення судового збору сплаченого ним за подання даної позовної заяви у розмірі 908, 00 гривень.

Сторони у судове не з`явилися, про місце, день та час розгляду справи були повідомлені належним чином.

Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом порядку.

Статтею 257 ч. 1 п. 5 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Враховуючи те, що позивачем надано до суду заяву про залишення позову без розгляду до початку розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне задовольнити заяву позивача та залишити його позовну заяву до ОСОБА_2 про розірвання шлюбубез розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Щодо вимог заяви позивача про повернення судового збору, сплаченого при подачі позовної заяви, судом зазначається наступне.

Згідно з частиною третьою статті 257 ЦПК України в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Питання повернення судового збору у разі залишення позову (заяви) без розгляду регулюється статтею 142 ЦПК України. Вказаною нормою не передбачено повернення позивачу (заявнику) судового збору у разі подання та задоволення судом заяви про залишення позову (заяви) без розгляду.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

За змістом приписів статті 142 ЦПК України та статті 7 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що у разі подання позивачем заяви про залишення позову без розгляду та задоволення такої заяви судом, судовий збір, сплачений при його поданні, позивачу не повертається.

Отже, вирішуючи в ухвалі про залишення позову без розгляду питання про повернення судового збору, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для його повернення, оскільки позов залишається без розгляду за заявою позивача.

Керуючись ст. 142, 257, 260, 353 ЦПК України, Законом України "Про судовий збір", суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

У задоволенні заявипозивача в частині повернення судового збору - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя: І.Ю. Котлярова