№ провадження 2/495/141/2021
р і ш е н н я

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

15 лютого 2021 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого одноособово - судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря Іванченко А.С.,

Справа № 495/10748/19,

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Білгород Дністровському Одеської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за прострочення сплати аліментів,

ВСТАНОВИВ:

11 грудня 2019 року позивач ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за прострочення сплати аліментів, просить суд: стягнути заборгованість за прострочення сплати аліментів /пені/ у розмірі 10 000 грн.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 07.03.2017 року рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області стягнуто з ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітньої доньки: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частини від всіх видів заробітку щомісячно, починаючи з 25.01.2017 року та до досягнення дітьми повноліття.

Зазначає, що станом на грудень 2019 року заборгованість по аліментам складала 10 216 грн.

За вказаних вище обставин вона і звернулась до суду з даним позовом.

16 грудня 2019 року Ухвалою Білгород - Дністровського міськрайонного суду по вказаній справі було відкрито спрощене позовне провадження та вона призначена до судового розгляду по сутті.

Позивач у судове засідання не з`явилась, надавши заяву про розгляд справи у відсутність, з проханням позовні вимоги задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи у відповідності до ч.1 п.2 ст. 131 ЦПК України повідомлявся належним чином, про причину неявки суду не сповістив.

Так, у відповідності до ч.1 п.2 ст. 131 ЦПК України, у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Суд розглядає справу за відсутність сторін, відповідно наданого клопотання, за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд приходить до наступного.

Матеріалами справи встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, від якого мають доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується відповідною копією свідоцтва про народження, наявною в матеріалах справи.

30 березня 2017 року Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області було винесено заочне рішення по цивільній справі № 495/441/17, згідно якого розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , зареєстрований 24.05.2014 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білгород-Дністровського управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 158.

Окрім того, з матеріалів справи вбачається, що 07.03.2017 року Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області було винесено заочне рішення по цивільній справі №495/443/17, згідно якого позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частини від всіх видів заробітку, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня подачі позовної заяви до суду, тобто з 25.01.2017 року і до досягнення дитиною повноліття.

03.12.2019 року державним виконавцем Кілійського РВ ДВС ГТУЮ в Одеській області складено розрахунок заборгованості зі сплати аліментів за виконавчим листом № 495/443/17 від 30.03.2017 року Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 від усіх видів доходу, починаючи з 25.01.2017 року, згідно якого станом на грудень 2019 року сукупний розмір заборгованості по аліментам ОСОБА_2 , починаючи з моменту відкриття виконавчого провадження складає 10 216 грн.

Позивач в своїй позовній заяві вказує на той факт, що у зв`язку із виниклою заборгованістю по аліментах відповідача, вона має право на стягнення з останнього неустойки (пені).

Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості..

У постанові ВСУ від 25.04.2018 року по справі № 572/1762/15-ц, Велика Палата Верховного Суду України вважає за необхідне відійти від правової позиції, висловленої у постанові Верховного Суду України від 01 липня 2015 року справі № 6-94цс15 та наступних постановах, з огляду на таке.

Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником.

Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності.

Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення.

Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці.

Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де:

?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Проте, вказуючи на суму пені /неустойки/ у розмірі 10000 грн позивач не обґрунтувала розмір її обчислення, тобто не надала документів, з яких можна визначити розмір пені не тільки у встановленому у прохальній частині позову, а й взагалі, з тих доказів, що наявні в матеріалах справи неможливо з`ясувати періодичність сплати платежів платником аліментів з моменту виникнення заборгованості, адже у самому ж розрахунку йдеться про період нарахування аліментів з 25.01.2017 року /згідно з рішенням суду/, у грудні 2017 року сукупний розмір заборгованості по аліментам відповідача вже становив 9 468 грн, надалі починаючи з січня 2018 грудень 2019 зроблено помісячний розрахунок заборгованості, однак, позивач не вказала, що вона просить обрахувати їй пеню /неустойку/ по аліментам з боржника ОСОБА_2 саме за цей період.

Таким чином, визначаючи розмір пені у сумі 10 000 грн позивач не окреслила за який період вона вираховувала неустойку, так само як у прохальній частині позову відсутній період, з якого, з урахуванням наявності заборгованості відповідача слід вираховувати пеню по аліментам, а з наданих позивачкою доказів сукупної заборгованості по аліментам ОСОБА_2 /без помісячного розрахунку сплати аліментів боржником, починаючи з моменту виникнення такої, як того передбачає ст. 196 СК України / неможливо визначити кількість днів прострочення сплати, та застосувати пропоновану ВСУ у постанові № 572/1762/15-ц формулу вирахування загальної суми пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів/.

У відповідності до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Отже, на основі повно та всебічно досліджених доказів, у сенсі розуміння вимог чинного законодавства, та із правозастосуванням до даних правовідносин позиції ВСУ, суд дійшов висновку, що з наданих позивачкою доказів та суті позовних вимог неможливо достовірно визначити розмір пені відповідача ОСОБА_2 , а тому у зв`язку з необґрунтованістю позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за прострочення сплати аліментів, вони задоволенню не підлягають.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку з тим, що позивач звільнена від сплати судового збору за подачу до суду позовної заяви про стягнення аліментів, а її вимоги є необґрунтованими, віднести вказані витрати за рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 180-184, 191, 194 СК України, ст.ст. 12, 13, 83, 263-265, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за прострочення сплати аліментів відмовити.

Оскільки ОСОБА_1 звільнена від сплати судового збору щодо подання позову про стягнення аліментів, віднести вказані витрати за рахунок держави.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт № НОМЕР_1 , ІПН: НОМЕР_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_3 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складений 15 лютого 2021 року.

Суддя: