Провадження № 2/761/2637/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2021 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.

за участю секретаря Савенко О.І.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про розірвання договору та стягнення сплачених грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2020 року ОСОБА_2 звернулася до Шевченківського районний суд м. Києва із позовною заявою до Фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про розірвання договору та стягнення сплачених грошових коштів.

Позовна заява обґрунтована тим, що 02.04.2020 року між позивачем та відповідачем було укладено усний договір про виконання ремонтних робіт автомобільних дисків. Згідно домовленості відповідач повинен був виконати наступні види робіт: заварити один диск, так як на ньому є тріщина, відрехтувати усі чотири диски, зняти з усіх дисків старе покриття, відшліфувати, нанести ґрунтовку і нову фарбу. Строк виконання робіт був встановлений до кінця робочого дня 02.04.2020 року. Оплату за виконані роботи, відповідно до наряду-заказу №1129 від 02.04.2020 року та наряду-заказу №0263 від 02.04.2020 року було сплачено у готівковому вигляді у сумі 6340,00 грн. У ввечері коли позивач приїхала на шиномонтаж і побачила те, що було зроблено то була не задоволена якістю виконаних робіт та порушенням відповідачем тих умов, які обговорювались з ним перед виконання робіт, а тому попросила повернути сплачені кошти, оскільки роботи взагалі не були виконанні належним чином та належною якістю. Відповідач запропонував переробити все, але позивач відмовилась, оскільки довіри до відповідача та впевненості в тому що роботи будуть виконанні належним чином та належною якістю, вжне не було. В результаті відповідач грошові кошти так і не повернув.

Враховуючи викладене, позивач звернулася до суду з даним позовом, в якому посилаючись на Закон України «Про захист прав споживачів» просила суд розірвати усний договір про виконання ремонтних робіт, укладений 02.04.2020 року між позивачем та відповідачем; стягнути з відповідача на свою користь сплачені грошові кошти у розмірі 6340,00 грн.

Ухвалою суду від 24.07.2020 року відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

19 жовтня 2020 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якій відповідач зазначив, що дійсно 02.04.2020 року до нього звернулася позивачка з проханням вирівняти та покрасити колісні диски на її автомобіль. Згідно до нарядів-заказів №1129 від 02.04.2020 року та №0263 від 02.04.2020 року було обумовлено, які саме ремонті роботи будуть виконанні та їх вартість. Приблизно через 3-4 дні позивачка приїхала та пред`явила претензію щодо того, що їй не подобається якість роботи, що ціна за вказані роботи вона вважає була завищена і просила повернути сплачену суму грошей. Разом з тим, жодних доказів того, що виконана робота не відповідає якості або є такою що виконана неналежним чином до позову не долучено тобто позов базується лише на словах та припущеннях, а тому просив суд в задоволенні позову відмовити.

В судове засідання позивач не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином. Надіслала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, зазначила, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

У судовому засіданні представник відповідача, позовні вимоги не визнала та просила відмовити у задоволенні позову.

Суд, вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що 02.04.2020 року позивач звернулася до Фізичної особи підприємця ОСОБА_3 з метою здійснення ремонтних робіт автомобільних дисків.

Оплату за виконані роботи, відповідно до наряду-заказу №1129 від 02.04.2020 року та наряду-заказу №0263 від 02.04.2020 року було сплачено у готівковому вигляді у сумі 6340,00 грн. і вказана обставина відповідачем не спростована.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з принципу змагальності сторін, передбаченого ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Між сторонами укладено усний договір щодо виконання ремонтних робіт автомобільних дисків, відповідач вказаних обставин не спростував, будь-яких доказів не надав.

Правочин, відповідно до ст. 205 ЦК України, може вчинятися усно або в письмовій формі.

Договір, за нормами п. 7 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів», - це усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами.

За договором підряду, згідно з ч. ч. 1-2 ст. 837 ЦК України, одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Підрядник, відповідно до ст. 839 ЦК України, зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором.

Підрядник відповідає за неналежну якість наданих ним матеріалу і устаткування, а також за надання матеріалу або устаткування, обтяженого правами третіх осіб.

Відповідно до ст. 852 ЦК України, якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором.

За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Робота, виконана підрядником, згідно з положень ст. ст. 857-858 ЦК України, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру.

Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Правовідносини, які виникли між сторонами регулюються також і ЗУ «Про захист прав споживачів», оскільки його дія поширюється на відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг (ст. 1 ЗУ «Про захист прав споживачів»).

Відповідно до положень ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів», у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати: 1) безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; 2) відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги); 3) безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи; 4) відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи; 5) реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору.

За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

У разі коли під час гарантійного строку необхідно визначити причини втрати якості продукції, продавець (виконавець, виробник), відповідно до ч. 4 ст. 17 Закону України «Про захист прав споживачів», зобов`язаний у триденний строк з дня одержання від споживача письмової згоди організувати проведення експертизи продукції. Експертиза проводиться за рахунок продавця (виконавця, виробника). Якщо у висновках експертизи буде доведено, що недоліки виникли після передачі продукції споживачеві внаслідок порушення ним встановлених правил використання, зберігання чи транспортування або дій третіх осіб, вимоги споживача не підлягають задоволенню, а споживач зобов`язаний відшкодувати продавцю (виконавцю, підприємству, яке виконує його функції) витрати на проведення експертизи. Споживач, продавець (виконавець, виробник) мають право на оскарження висновків експертизи у судовому порядку. Наявність істотного недоліку товару має бути підтверджено експертизою.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар.

Істотний недолік, відповідно до пунктів 12, 15 частини першої статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором.

Недолік - будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів, умовам договорів або вимогам, що пред`являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем).

Позивач зазначає, що наступного дня після миття авто побачила що тон фарби на дисках не відповідає обраному та є темнішим ніж було обрано.

Разом з тим, матеріали справи не містять письмових даних про умови договору, гарантійного строку, наявність у товарі (ремонтних роботах), істотних недоліків, які виникли з вини виробника (продавця, виконавця) і які роблять неможливим використання товару чи усунення цих недоліків.

Позивач будь-яких належних та допустимих доказів (в тому числі висновків спеціалістів, експертів) на підтвердження дефекту продукції (ремонтних робіт) не надала, клопотань про призначення експертизи не заявляла.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Крім того, у ч. 6 ст. 81 ЦПК України визначено, що доказування (а, отже, і рішення суду) не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, розглядаючи даний спір, повно та всебічно дослідивши і оцінивши обставини справи, належність, допустимість, достовірність кожного наданого сторонами доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що в порушення вимог ст. ст. 12, 81 ЦПК України, позивачем, не доведено належними та допустимими доказами фактів на які вона посилається в обґрунтування своїх позовних вимог, а відтак, і підстав для задоволення позовних вимог суд не вбачає, що є наслідком відмови в їх задоволенні.

Керуючись ст.ст. 13, 76, 81, 258, 265, 352 ЦПК України, на підставі ст.ст. 11, 16, 202, 203, 837, 843 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ :

В задоволенні позову ОСОБА_2 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про розірвання договору та стягнення сплачених грошових коштів - відмовити повністю.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд міста Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

ОСОБА_2 : АДРЕСА_1 .

Фізична особа-підприємець ОСОБА_3 : АДРЕСА_2

Повний текст рішення складено: 17.02.2021 року.

СУДДЯ М.А. РИБАК