У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2021 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря - Фареник А.О.

розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, суд

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернулася до суду з заявою про роз`яснення рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 06 серпня 2020 року, а саме:

- чи є дане рішення є заочним;

- чи судом умисно обмежено права відповідача на здійснення процесуальних прав та обов`язків, які відповідач міг реалізувати тільки при розгляді справи в першій інстанції.

Посилається на те, що порядок перегляду заочного рішення є відмінним від оскарження рішення суду в загальному порядку.

Вважає, що суд діяв при здійсненні своїх обов`язків неупереджено, без умислу, та помилково не зазначив про ухвалення рішення в заочному провадженні.

Виходячи з цього, просить роз`яснити дане судове рішення щодо порядку його ухвалення, передбаченого процесуальним законом: у заочному чи загальному провадженні.

Дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання.

Виходячи з даної норми закону та змісту заяви, підстави для виклику в судове засідання учасників справи відсутні, а тому сторони в судове засідання не викликалися.

Встановлено, що рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 06 серпня 2020 року був задоволений позов АТ «ОТП Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь банку 83 788, 57 доларів США заборгованості, 13 262, 42 долари США відсотків та 37 788, 60 гр. судового збору.

З аналізу ст.271 ЦПК України випливає, що роз`ясненню підлягають рішення, які мають виконуватися як у добровільному порядку, так і примусово.

Головною підставою для подання заяви про роз`яснення рішення суду є його незрозумілість, що ускладнює його виконання.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що необхідність роз`яснення судового рішення пов`язана з незрозумілістю рішення як для сторін, так і для державного виконавця.

Роз`яснено може бути рішення чи ухвала суду у разі, якщо без такого роз`яснення її тяжко буде виконати, оскільки є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

За загальними нормами права роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність.

З точки зору закону ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду.

Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим закон не містить, а тому їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

У п. 32 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що всі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою - це необхідна передумова розуміння рішення сторонами та громадськістю.

Для цього потрібно логічно структурувати рішення і викласти його в чіткому стилі, доступному для кожного.

В пункті 8 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що ухвалене у справі рішення має бути гранично повним, ясним, чітким, викладеним у послідовності, встановленій ЦПК України, і обов`язково містити вступну, описову, мотивувальну та резолютивну частини.

Разом з тим, рішення не повинно містити зайвої деталізації, яка не має правового значення в даній справі, а також незрозумілих словосполучень, занадто довгих речень, через які викладення фактичних обставин важко сприймається.

За змістом приведеного вище аналізу рішення підлягає роз`ясненню з питань, пов`язаних з його виконанням, а також змістом викладених у ньому висновків, які впливають на виконання.

Законом не передбачено роз`яснення судового рішення з питань, які стосуються порядку його ухвалення, оскільки порядок ухвалення судового рішення врегульовано нормами цивільного процесуального законодавства.

Крім того, дане питання було чітко, зрозуміло та доступно для сторін викладено в рішенні суду при обґрунтуванні підстав розгляду справи в відсутності відповідачки.

Виходячи з викладеного вище, суд вважає, що ухвалене судом рішення є чітким та зрозумілим, викладене в доступній формі, в тому числі з питань, зазначених у заяві, а тому підстави для його роз`яснення відсутні.

Керуючись ст. ст. 271 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви представника відповідача про роз`яснення рішення суду відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Л.А. Шереметьєва