Дата документу 12.02.2021
ЄУ № 942/176/21
Провадження №2/942/215/21
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

12 лютого 2021 року смт. Новопсков

Новопсковський районний суд Луганської області у складі судді Чалого А.В., розглянувши матеріали позовної заяви керівника Старобільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Новопсковської селищної ради до ОСОБА_1 про розірвання договору оренди земельної ділянки та її повернення,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2021 року керівник Старобільської місцевої прокуратури звернувся з позовом до Новопсковського районного суду Луганської області в інтересах держави в особі Новопсковської селищної ради до ОСОБА_1 про розірвання договору оренди земельної ділянки та її повернення.

Відповідно до ч. 4 ст. 56 ЦПК України Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Позовні вимоги мотивовано тим, що відповідач використовує земельну ділянку не за цільовим призначенням, що є порушенням істотних умов договору, а тому такий договір підлягає розірванню в судовому порядку, а земельна ділянка поверненню власникові.

Звертаючись із даним позовом до суду, прокурор зазначив, що вказана позовна заява направлена, насамперед, на захист екологічних інтересів держави щодо недопущення істотного погіршення якості землі та знищення пасовищ, які належать територіальним громадам, внаслідок невиконання відповідачем вимог земельного законодавства та умов договору оренди щодо використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Крім того, прокурором зазначено, що даний позов подається в інтересах держави в особі Новопсковської селищної ради, якій відповідно до ст. 33 Закону України «про місцеве самоврядування в України» належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворення лісів.

У вказаному позові прокурор вказує, що 10.05.2018 між Риб`янцівською сільською радою та ОСОБА_1 був укладений договір оренди землі. Рішенням Новопсковської селищної ради Луганської області «2/41 від 23.12.2020 «Про реорганізацію Риб`янцівської сільської ради шляхом приєднання до Новопсковської селищної ради» реорганізовано юридичну особу Риб`янцівську сільську раду шляхом приєднання до юридичної особи - Новопсковської селищної ради, яка є правонаступником усього майна, прав та обов`язків Риб`янцівської сільської ради, у тому числі земельних ділянок.

З метою захисту інтересів держави та припинення порушень законодавства у сфері охорони земель 18.06.2020 Новопсковський відділ Старобільської місцевої прокуратури звернувся до Риб`янцівської сільської ради із запитом щодо вжиття реальних, вичерпних та дієвих заходів цивільно-правового характеру, спрямованих на захист інтересів держави та припинення виявлених порушень з боку орендаря, зазначивши, що у разі відсутності можливості (наміру) звернутись до суду за захистом порушеного з боку орендаря права повідомити про це орган прокуратури з метою застосування представницьких повноважень в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

19.06.2020 Риб`янцівська сільська рада повідомила про те, що не має наміру звертатись до суду з позовом до ОСОБА_1 про розірвання договору оренди, у зв`язку з відсутністю у сільській раді спеціаліста з юридичних питань та коштів на подання відповідного позову до суду.

Крім цього, 29.01.2021 Новопсковським відділом Старобільської місцевої прокуратури направлено аналогічний запит до Новопсковської селищної ради.

Новопсковська селищна рада листом від 01.02.2021 повідомила, що не планує звертатись до суду з позовом до ОСОБА_1 за захистом порушеного з боку орендаря права у частині нецільового використання земельної ділянки.

Таким чином, прокурор вважає, що порушення законодавства у сфері охорони земель та порушення інтересів держави залишаються не усунутими, відповідні заходи цивільно-правового характеру уповноваженим органом не вжито, що є підставою для застосування представницьких повноважень з боку органу прокуратури, оскільки орган місцевого самоврядування не здійснює захист законних інтересів держави.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положення пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру".

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци 1 і 2 частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1-3 частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Системне тлумачення положень частин 1,4 статті 56 ЦПК України і частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Водночас тлумачення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом.

При цьому розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Разом з тим прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17 та від 20.09.2018 у справі №924/1237/17).

Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, тому суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (наведену правову позицію викладено у пункті 50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц).

Як вбачається із запиту Новопсковського відділу Старобільської місцевої прокуратури від 18.06.2020 №34/5-548вих-20, направленого на адресу Риб`янцівської сільської ради, 09.06.2020 виявлено 4 земельні ділянки, призначені для сінокосіння та випасання худоби комунальної власності, надані в оренду фізичним особам, з порушенням цільового використання, зокрема земельна ділянка, яка перебуває в оренді у ОСОБА_1 . Новопсковський відділ Старобільської місцевої прокуратури просить терміново надати інформацію про те, чи має намір Риб`янцівська сільська рада звертатися до суду із позовом за захистом порушеного права з боку орендарів.

Листом від 19.06.2020 №270 Риб`янцівська сільська рада повідомила Новопсковський відділ Старобільської місцевої прокуратури, що у зв`язку з відсутністю коштів у бюджеті та посади юриста, сільська рада не має наміру звертатися до суду з позовом до ОСОБА_1 щодо розірвання договору оренди та просить відділ прокуратури вирішити питання щодо пред`явлення позову.

29.01.2021 Новопсковський відділ Старобільської місцевої прокуратури звернувся з аналогічним запитом до Новопсковської селищної ради.

01.02.2021 Новопсковська селищна рада надала відповідь за № 385, в якій зазначено що зважаючи на неможливість виявити використання земельної ділянки не за цільовим призначенням протягом зимового періоду, Новопсковська селищна рада не планує звертатися до суду з позовом за захистом порушеного з боку орендаря права у частині нецільового використання земельної ділянки до ОСОБА_1 .

Враховуючи викладене, суд вважає не доведеним прокурором нездійснення чи неналежне здійснення позивачем захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, з огляду на таке.

Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, вжиття прокурором всіх передбачених чинним законодавством заходів, які передують зверненню прокурора до суду для здійснення представництва інтересів держави, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Суд зобов`язаний дослідити: чи знав відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

Обставини дотримання прокурором процедури, встановленої частинами 3 та 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до положень статей 56, 185 ЦПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. У той же час відповідний уповноважений орган, виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутися до суду з позовом з метою захисту інтересів держави.

При цьому саме лише посилання у позовній заяві прокурора на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження із захисту державних інтересів, без доведення цього відповідними доказами, не є достатнім для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом абзацу 2 частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва (наведена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.08.2019 у справі № 910/6144/18, від 06.08.2019 у справі № 912/2529/18).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наведено такі правові висновки:

"Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим".

Враховуючи наведені правові висновки Великої Палати Верховного Суду, суд зазначає, що матеріали справи не містять належних і допустимих доказів того, що Новопсковська селищна рада не може чи не бажає здійснювати захист інтересів держави та звертатися до суду з відповідним позовом до ОСОБА_1 , оскільки з наданого листа на запит прокурора вбачається, що Новопсковською селищною радою не встановлено порушень з боку орендаря, у зв`язку з неможливістю виявити використання не за цільовим призначенням протягом зимового періоду.

Крім того, прокурором фактично не надана можливість уповноваженому органу перевірити факти порушення законодавства, вчинити дії для виправлення ситуації, про що свідчить вимога у запиті прокурора терміново повідомити орган прокуратури про намір звернення до суду.

За таких обставин, суд вважає, що прокурор у цій позовній заяві не зазначив в чому саме полягає неможливість Новопсковської селищної ради звернутися із позовом про розірвання договору оренди земельної ділянки і її повернення, оскільки позивач, в особі якого в інтересах держави з позовом до суду звернувся керівник Старобільської місцевої прокуратури, має підстави і можливість самостійно захищати свої права та прокурор не довів неможливості реалізації такого захисту безпосередньо позивачем.

Відповідно до п.4 ч.4 ст. 185 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про повернення позовної заяви, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовну заяву керівника Старобільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Новопсковської селищної ради до ОСОБА_1 про розірвання договору оренди земельної ділянки та її повернення слід повернути позивачу.

Керуючись ст. ст. 56, 185, 259-261, 353ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву керівника Старобільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Новопсковської селищної ради до ОСОБА_1 про розірвання договору оренди земельної ділянки та її повернення, повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу, разом із позовною заявою і доданими до неї документами, а копію позову залишити в суді.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Луганського апеляційного суду через Новопсковський районний суд Луганської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Суддя А.В. Чалий