Провадження №: 2/755/9432/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" грудня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В. перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування державної реєстрації права власності, визнання договору купівлі-продажу недійсним та визнання права власності на земельну ділянку, -

у с т а н о в и л а:

09.12.2021 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування державної реєстрації права власності, визнання договору купівлі-продажу недійсним та визнання права власності на земельну ділянку.

Вивчивши матеріали позовної заяви при вирішенні питання про можливість відкриття провадження у справі, приходжу до висновку про те, що на даний час вирішити питання про відкриття провадження у справі не можливо, а заяву слід залишити без руху, з огляду на наступне.

За змістом ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вказаним вимогам закону подана позовна заява не відповідає в частині сплати судового збору.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Як вбачається із витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 1320923,94 грн.

За змістом положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору дорівнює 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за позовною вимогою майнового характеру щодо визнання права власності на земельну ділянку позивач має сплатити судовий збір в розмірі 11350,00 грн., тобто в межах максимальної суми судового збору, що не перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки 1 відсоток від ціни позову становитиме більшу суму ніж 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, відповідно до положень ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У позовній заяві позивачем об`єднано вимогу майнового характеру з вимогами немайнового характеру, отже судовий збір має бути сплачений як за майнову вимогу, так і за пред`явлені немайнові вимоги.

Всього позивач має сплатити судовий збір у загальному розмірі 13166,00 грн. (11350,00 грн. - за вимогою майнового характеру, та 1816,00 грн. - за двома вимогами немайнового характеру (908,00 х 2)).

Поряд із цим, позивач просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі посилаючись на положення ст. 136 ЦПК України та ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Позивач вказує, що є пенсіонером і визначена сума судового збору є для нього значною, а майновий стан не дозволяє сплатити повністю чи навіть частково судовий збір у такому розмірі. Крім того, позивач посилається на свій незадовільний стан здоров`я та потребу у дороговартісному лікуванні і обстеженні, на що витрачається більша частина пенсії.

Вивчивши заявлене клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору та матеріали позовної заяви, приходжу до висновку про те, що клопотання не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Сам по собі стан здоров`я позивача та вартість лікування не є підставою для відстрочення сплати судового збору, адже чинне законодавство пов`язує можливість відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору ураховуючи майновий стан сторони, зокрема якщо судовий збір перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Поряд із цим, позивачем не надано доказів на підтвердження розміру його сукупного доходу за 2020 рік, який у даному випадку мав підтверджуватись даними пенсійного фонду та даними податкових органів, оскільки саме за даними цих державних установ можна встановити дійсний сукупний дохід, який складається як з пенсійних виплат, так і з будь-якого іншого доходу, що фіксується податковими органами.

За змістом ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На виконання вимог цієї ухвали позивач має у встановлений судом строк сплатити судовий збір та надати суду документ на підтвердження сплати судового збору у зазначеному вище розмірі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування державної реєстрації права власності, визнання договору купівлі-продажу недійсним та визнання права власності на земельну ділянку - залишити без руху.

Надати позивачу строк на усунення виявлених недоліків позовної заяви - не більше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Текст ухвали складений та підписаний суддею 13.12.2021 року.

Суддя -