СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-о/759/2095/21
ун. № 381/3058/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2021 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Войтенко Ю.В., перевіривши додержання вимог, викладених у ст. 187 ЦПК України в заяві ОСОБА_1 , зацікавлена особа: АВТОГАРАЖНИЙ КООПЕРАТИВ «ОЛІМПІЄЦЬ» про встановлення факту родинних відносин,-

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2021 року позивач звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 31.08.2021 вказану справу передано за підсудністю до Святошинського районного суду м. Києва.

Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху за наступних підстав.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно з ч.2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

У відповідності до положень ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З матеріалів, що надійшли до суду вбачається, що позивач сплатив судовий збір у сумі 454,00 грн. на розрахунковий рахунок Фастівського міськрайонного суду Київської області, проте, ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області справу було направлено за підсудністю до Святошинського районного суду м. Києва.

Отже, враховуючи вищезазначене, що позивачем було сплачено суму коштів на оплату судового збору до іншого суду, а тому йому необхідно сплатити на розрахунковий рахунок Святошинського районного суду м. Києва судовий збір.

Судовий збір повинен бути сплачений на реквізити для сплати судового збору: https://sv.ki.court.gov.ua/sud2608/gromadyanam/tax/.

Згідно роз`яснень, які містяться в абз.2 п.5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року встановивши, що судовий збір сплачено не за місцем розгляду справи, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без руху та пропонує сплатити судовий збір до бюджету за місцем розгляду справи і одночасно цією ж ухвалою відповідно до Порядку повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного або місцевого бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03 вересня 2013 року № 787 та зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 25 вересня 2013 року за № 1650/24182, вирішує питання про повернення помилково сплаченого судового збору.

Крім того, в п.44 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року зазначається, що питання щодо повернення сплаченої суми судового збору в будь-якому разі вирішується судом, який вирішував питання, пов`язані з відкриттям провадження у справі, чи розглядав справу, навіть якщо таку сплату помилково здійснено не за місцем розгляду справи.

Враховуючи, що позивачем було сплачено суму коштів на оплату судового збору за подання позовної заяви до іншого суду (квитанція №), справу передано за підсудністю до Святошинського районного суду м. Києва, керуючись ч.2 ст. 133 ЦПК України та роз`ясненнями, які містяться п.5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року, суддя прийшов до висновку, що судовий збір сплачений позивачем на рахунок Фастівського міськрайонного суду Київської області, підлягає поверненню.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

У разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, потерпіла особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

Відповідно до правової позиції, зазначеної в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

В порушення вимог ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачем не визначені правові підстави позовних вимог, що позбавляє можливості з`ясувати предмет спору та межі доказування.

Оскільки суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв`язків, то лише за умови зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 175 ЦПК України є підстави для відкриття провадження у справі.

Окрім того, як вбачається з позовних вимог заявниця просить встановити факт родинних відносин з метою отримання свідоцтва права на спадщину за законом на автограж в АВТОГАРАЖНОМУ КООПЕРАТИВІ «ОЛІМПІЄЦЬ», Київська обл., с. Софіївська Борщагівка, вул. Ярошівська, 96.

Однак згідно із долученою до заяви постановою державного нотаріуса Фастівської районної державної нотаріальної контори від 20.07.2021 заявниці відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований на території АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відтак в порушення п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК заява не містить доказів, що підтверджують обставини відмови нотаріуса у здійсненні нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на автограж в АВТОГАРАЖНОМУ КООПЕРАТИВІ «ОЛІМПІЄЦЬ».

Частиною 4 ст. 294 ЦПК України встановлено, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Згідно роз`яснень, які містяться в пункті 5 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний провести підготовчі дії, зокрема, з`ясувати, які фізичні особи і організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання, у необхідних випадках запропонувати заявникові та заінтересованим особам подати додаткові докази на підтвердження заявлених вимог чи заперечень проти них.

Заінтересованими особами є особи, які беруть участь у справі та які мають юридичну заінтересованість. Це коло визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права і обов`язки.

Враховуючи, що метою встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факту факту родинних відносин є оформлення права на спадщину, відповідно заінтересованими особами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, яким переходить у власність спадщина визнана відумерлою в разі відсутності спадкоємців чи неприйняття ними спадщини (ст. 1277 ЦК України).

Враховуючи викладене, заявнику необхідно зазначити належну заінтересовану особу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суддя приходить до висновку, що позовна заява повинна бути залишена без руху із наданням строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа: АВТОГАРАЖНИЙ КООПЕРАТИВ «ОЛІМПІЄЦЬ» про встановлення факту родинних відносин - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) повернути судовий збір у сумі 454,00 грн, сплачений відповідно до квитанції № від 27.08.2021.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Войтенко