Провадження № 2/712/2726/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2021 року Соснівський районний суд м.Черкаси в складі:

головуючого - судді Пироженко В.Д.

при секретарі - Жук О.М.

за участі позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди.

Свої вимоги позивач обгрунтовує тим, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 16.10.1997 року та свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом від 17.05.2019 року їй на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 . Відповідач є власником квартири АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище над її квартирою. 19.12.2020 року вона виявила затоплення своєї квартири, в кухні на стелі мокрий слід розміром 1,0 кв.м, у ванній кімнаті на стелі мокрий слід розміром близько 1,0 кв.м., на стіні змінили колір шпалери площею 1,5 кв.м., в туалеті на стіні мокрий слід розміром 0,5 кв.м та відклеїлась плитка 0,5 кв.м. Крім того, із-за неналежного утримання відповідачем своєї квартири, пошкоджено стелю її балкону, потемніння та ураження грибком стелі балкону, лущення та пороблення фарбованого покриття вікон балкону. Факт затоплення квартири підтверджується актом від 15.01.2021 року складним комісією ТОВ «Управлінська компанія» Нова якість». Зазначення актом встановлено, що залив квартири стався внаслідок того, що лопнула гофрована труба до унітазу в квартирі відповідача. Згідно звіту про оцінку ринкової вартості збитків, нанесених внаслідок залиття квартири від 18.08.2021 сума завданих збитків становить 11950 грн.

Вважає, що відповідач завдав їй моральну шкоду, вона жінка похилого віку 77 років, проживає одна, із-за заподіяній їй шкоди порушено її нормальні життєві зв`язки, порушився сон, яку вона оцінює в 10000 грн.

Просить стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду в розмірі 11950 грн., оплату за звіт про вартість збитків 2000 грн., моральну шкоду в розмірі 10000 грн., та судові витрати.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 11.10.2021 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач в судовому засыданны позовны вимоги підтримала та просила ъх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Заслухавши позивача, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини:

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 16.10.1997 року та свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом від 17.05.2019 року являється власником квартири АДРЕСА_1 .

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 268097483 від 29.07.2021 власником квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_2 .

Позивач вказує, що 19.12.2020 року вона виявила затоплення своєї квартири, а саме: в кухні на стелі мокрий слід розміром 1,0 кв.м, у ванній кімнаті на стелі мокрий слід розміром близько 1,0 кв.м., на стіні змінили колір шпалери площею 1,5 кв.м., в туалеті на стіні мокрий слід розміром 0,5 кв.м та відклеїлась плитка 0,5 кв.м. Крім того, із-за неналежного утримання відповідачем своєї квартири, пошкодженою стелю її балкону, потемніння та ураження грибком стелі балкону, лущення та пороблення фарбованого покриття вікон балкону.

Факт затоплення квартири підтверджується актом від 15.01.2021 року складним комісією ТОВ «Управлінська компанія» Нова якість», яким встановлено, що залив квартири АДРЕСА_1 , стався внаслідок того, що лопнула гофрована труба до унітазу в квартирі № 51 . Також в акті зазначено, що 19.12.2020 року мешканці викликали аварійну службу. При повторному зверненні до аварійної служби 11.01.2021 року встановлено необережне користування сантехнічними приладами.

Згідно звіту про оцінку ринкової вартості збитків, нанесених в результаті залиття приміщень квартири восьмого поверху чотирнадцятиповерхового житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 станом на 18 серпня 2021року сума завданих збитків становить 11950 грн.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками визнаються: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно з ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушено, має право на відшкодування завданої йому шкоди.

На підставі ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди роз`яснено, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню у повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: шкода; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача; вина.

Таким чином, досліджені судом докази свідчать про те, що залиття квартири позивача сталося з вини відповідачки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Згідно положень ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Пунктом 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, істотність вимушених змін у його життєвих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили.

Позивач, заявляючи позову вимогу про стягнення моральної шкоди, зазначала, що після затоплення квартира має неохайний вигляд, що призводить до додаткових душевних страждань. Вона є жінкою похилого віку 77 років. Зазначила, що залиття її квартири сталося не вперше і вона неодноразово зверталась до відповідача щодо усуненя порушень, проте останій на її вимоги не реагував.

Таким чином, наведені вище обставини свідчать про те, що винними діями відповідача позивачу було завдано моральну шкоду, яка виразилась в негативних емоціях та переживаннях із приводу пошкодження майна та неможливістю нормального проживання та користування квартирою, що завдавало позивачеві незручності у повсякденному житті; у додатковому емоційному навантаженні у зв`язку із бездіяльністю відповідача, відкритим нехтуванням своїх обов`язків, необхідністю вишукування додаткового часу і додаткових зусиль для організації свого життя.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться у п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 р. № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням у кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин.

Розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від: характеру моральних страждань, виду психічних страждань у вигляді занепокоєння, страху та відчаю; істотності вимушених змін у житті потерпілих, які можуть бути частково відновлені.

Суд вважає доведеним, що дії відповідача у даному випадку були неправомірними і цими неправомірними діями позивачу, дійсно, було завдано моральну шкоду; між діями відповідача, що призвели до порушення законних прав позивача, та наслідками в вигляді завдання моральної шкоди, яка виразилася у зміні звичайного способу життя, моральних стражданнях та психологічного дискомфорту у зв`язку з цим - є причинно-наслідковий зв`язок.

При визначенні розміру моральної шкоди суд виходить із ступеню та характеру перенесених позивачкою моральних страждань, що були викликані вимушеними змінами у її житті, погіршенням умов проживання, наявності постійного дискомфорту, який був спричинений вологою та сирістю належного останній житлового приміщення впродовж тривалого часу.

Тому, виходячи з принципів розумності й справедливості, враховуючи характер завданої шкоди, глибину та тривалість фізичних і душевних страждань позивача, наявність та тривалість вимушених змін у її життєвих умовах, приймаючи до уваги, що відповідач добровільно не відшкодував витрати, завдані залиттям квартири, суд вважає за необхідне стягнути в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди кошти у розмірі 5 000 грн.

На думку суду, вищевказана сума є обґрунтованою та буде сприяти відновленню понесених моральних та психічних страждань, істотності змін у житті позивача.

Згідно ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 12 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право на правову допомогу, яка надається адвокатами або іншими фахівцями у галузі права в порядку, встановленому законом.

Як було вже встановлено судом, за заявою позивача було проведено: оцінку ринкової вартості збитків, нанесених в результаті залиття приміщень її квартири, за яке позивакою було сплачено 2 000 грн.

При цьому, на вирішення судом не ставилося питання про призначення судової експертизи. В свою чергу відповідач в с удове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву не надав, отже, стороною відповідача не надано будь-яких доказів та заперечень щодо неналежності звіту, виконаного ПП «Ажіо».

Таким чином, вказані витрати по оплаті проведеної оцінки вартості збитків, нанесених в результаті залиття приміщення квартири позивача пов`язані з розглядом справи, а тому підлягають відшкодуванню відповідачем на користь позивача.

Також підлягають до стягнення з відповідача на користь позивача понесені нею витрати по сплаті судового збору в сумі 908 грн., що відповідає вимогам ст. 141 ЦПК України.

З урахуванням викладеного, після детального з`ясування обставин справи та аналізу законодавчих норм, враховуючи обставини справи суд вважає, що позивачу дійсно нанесена матеріальна та моральна шкода відповідачем, тому суд вважає, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення та стягнення з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування матеріальних збитків в сумі 11950 грн, оплату за звіт про вартість збитків 2000 гривень, моральну шкоду в сумі 5000 гривень та понесені судові витрати в сумі 908 грн, а всього 17858 грн.

Доказів, які б свідчили про наявність підстав для звільнення ОСОБА_2 від відшкодування збитків суду не надано. Доводи позивача ніким не спростовані, відзиву на позовну заяву не подано, тому суд приймає рішення по наявних матеріалах відповідно принципу диспозитивності, що відповідає вимогам ст. 13 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 6,12, 13,18, 263, 265, 268, 274, 279, 280-284 ЦПК України, ст.ст. 22, 1166, 1167 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , іпн. невідомий) на користь ОСОБА_1 ( іпн. НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) в рахунок відшкодування матеріальних збитків в сумі 11950 грн, оплату за звіт про вартість збитків 2000 гривень, моральну шкоду в сумі 5000 гривень та понесені судові витрати в сумі 908 грн, а всього 17858 грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів (ст.ст.354, 355 ЦПК України). Якщо в судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу ( п.15 Розділу ХII «Перехідні положення" ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуто судом що його ухвалив за письмовою заявою відповідача поданою протягом 30 днів з моменту проголошення рішення.

Головуючий:

Позивач: ОСОБА_1 (іпн. НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ).

Відповідач: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , іпн. невідомий).

Дата складання повного тексту рішення: 13.12.2021