РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" січня 2021 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Порощука П.П.,

при секретарі Маліщук Н.А.,

представника позивача адвоката Путіліна Є.В.

представника відповідача адвоката Кучера В.М.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Жмеринка за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та Потоківської сільської ради Жмеринського району про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з даною позовною заявою, в якій просила постановити рішення про встановлення факту родиних відносин, а саме ОСОБА_4 являється рідним братом ОСОБА_5 та просила встановити їй додатковий строк після смерті ОСОБА_5 . Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач ОСОБА_2 являється дочкою ОСОБА_4 , який ІНФОРМАЦІЯ_1 помер. ОСОБА_4 являється рідним братом ОСОБА_6 , який ІНФОРМАЦІЯ_2 помер в м.Жмеринка Вінницької області. Факт іх рідстав підтверджується випискою з по господарської книги та показами свідків, оскільки свідоцтва брата відсутнє, адже вони обоє народилися в Красноярську Російської Федераціїї. Померлому ОСОБА_5 було видано сертифікату на право на земельну ділянку (пай) серії ВН №0150492, розташовану в с.Потоки Жмеринського району Вінницької області розміром 4,16 умовних кадастрових гектрараів із земель розпайованого КСП «Діброва» на підставі рішення Жмеринської районної державної адміністрації від.11.03.1997 року №62. 29.10.2019 року позивач ОСОБА_7 звернулася до Жмеринської міської державної нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на зазначену земельну ділянку. Однак, їй було відмовлено, оскільки вона пропустила строк на прийняття спадщини, не надала доказів про постійне проживання разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини та не підтвердила факт родинних відносин з ОСОБА_5 . Позивач зазначила, що їй не було відомо про смерть ОСОБА_5 та про наявність у нього прав на земельну ділянку вона дізналась випадково у 2019 році зі слів родича дізнавшись також з слів свідка, що у судді перебуває справа ОСОБА_1 , тому у зв`язку з пропуском строків на прийняття спадщини, вона змушена звернутися до суду. Відповідачами зазначає ОСОБА_1 , Потоківську сільську раду та ОСОБА_3 , оскільки їй відомо, що між ними був аналогічний спір з приводу встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за ОСОБА_5 (справи 130/383/19,145/1039/18), тому рішення в справі може вплинути на права та інтереси відповідачів.

Ухвалою суду від 09.12.2019 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 14.01.2020 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засідання представник позивача адвокат Путілін Є.В. підтримав заявлені позовні вимоги та пояснив, що факт родинних відносин ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтверджується наданими доказами, а саме, свідоцтвом про народження, свідоцтвом про шлюб та зміну прізвища позивача, тобто фактично ОСОБА_7 є дочкою ОСОБА_4 . Факт родинних відносин ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтверджується випискою з по господарської книги, який є першим доказом та іншими доказами, однак надати свідоцтва про народження неможливо, тому змушені звернутися до суду з заявою про встановлення цього факту. В 2019 році ОСОБА_2 взнала від свідків про смерть дядька, з ним вона тісно не контактувала, оскільки він перебував на утриманні в психоневрологічному інтернаті, його ніхто з родичів не доглядав, в нього не було ні дітей, ні сім`ї. Раніше їй не було відомо про смерть дядька ОСОБА_5 . В справі за позовом ОСОБА_1 вона не була залучена, а лише була слухачем під час розгляду справи в апеляційному порядку, одразу звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено. Вважає, що ОСОБА_2 з поважних причин вчасно не звернулася до нотаріальної контори з заявою, про прийняття спадщини за правом представлення. Просив задовольнити заявлені позовні вимоги.

Позивач ОСОБА_2 підтримала заявлені позовні вимоги, з підстав викладених у позовній заяві та підтримала свого представника адвоката Путіліна Є.В.

Відповідач ОСОБА_1 позовні вимоги не визнала зазначила, що вона проживала по сусідству з ОСОБА_2 в с.Потоки Жмеринського району з ОСОБА_2 до свого одруження. Однак, вона раніше не знала, що вони родичі та вона є її тіткою. Їй було відомо, що ОСОБА_2 і раніше знала, що ОСОБА_5 помер, та цей факт їй також розповів чоловік відповідача ОСОБА_1 , оскільки та той час вони перебували в конфліктних відносинах і тому він перед судовим засіданням в апеляційній інстанції вирішив повідомити позивача ОСОБА_2 , як ще одного спадкоємця після смерті ОСОБА_5 , про її ще одне прізвище « ОСОБА_8 » чоловік відповідача довідався з Інтернету. Вважає, що відповідач ОСОБА_3 не є спадкоємцем, бо взагалі являється якимось родичем дружини ОСОБА_5 просила відмовити в задоволенні позову.

Представник відповідача адвокат Кучер В.М. заявлені позовні вимоги не визнав, мотивуючи тим, що факт родинних відносин ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вже встановлений, що підтверджується рішенням суду, яке вже набуло законної сили, тому він не потребує доведення та встановлення. З приводу визначення додаткового строку на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 заперечив, оскільки свідок чітко зазначила, що позивач ОСОБА_2 постійно до смерті ОСОБА_5 раз в три місяця відвідувала його коли той перебував в інтернаті, тобто їй було відомо і про нього і про те, що він помер. Зазначив, що позивачем не наведено поважності причин пропуску строку для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини. Просив відмовити в задоволенні позову.

Представник Потоківської сільської ради Жмеринського району Вінницької області Коломієць П.І. заявлені позовні вимоги ОСОБА_2 визнав, просив справу розглянути у його відсутність.

Свідок ОСОБА_9 суду пояснила, що вона перебуває в дружніх стосунках з позивачем ОСОБА_2 , вона до сімнадцяти років проживала в селі Тарасівка Жмеринського району, тепер проживає в м.Вінниця. Їй відомо, що померлий ОСОБА_5 є рідним дядьком позивача ОСОБА_2 та рідним братом її батька ОСОБА_4 . ОСОБА_5 проживав в с.Потоки Жмеринського району, перед смертю був в інтернаті. Про його смерть їй повідомила, матері відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_10 , яка повідомила, що її дочка займається оформленням спадщини після смерті дядька ОСОБА_5 . Раніше він приїздив до позивача ОСОБА_2 , а під час його перебування в інтернаті вона періодично його відвідувала там. Відповідач ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_11 , який є зведеним братом ОСОБА_4 , вони були рідні по батькові, матері різні. ОСОБА_5 бачила давно, під час весілля дітей ОСОБА_2 . З дядьком ОСОБА_2 спілкувалася та кілька раз на рік та до останнього року його життя навідувала в інтернаті. Про його смерть їй повідомила свідок ОСОБА_9 , про наявність в нього землі ОСОБА_2 не знала. При зустрічі вона сказала, що її дядька вже нема. Хто його хоронив їй невідомо.

Свідок ОСОБА_12 суду показала, що вона давно знає сім`ю позивача ОСОБА_2 , її батьком був ОСОБА_4 , вони всі проживали в с.Тарасівка Жмеринського району. Часто до нього приїздждав його рідний брат ОСОБА_13 , який проживав в с.Потоки Жмеринського району. Про його смерть їй стало відомо, під час того, коли вона перебувала на вокзалі бо їхала на село і мати відповідача ОСОБА_1 розповіла їй, що її дочка займається оформленням спадщини після смерті ОСОБА_14 . Про це свідок повідомила позивача ОСОБА_2 . Це було восени роки два назад.

Суд, заслухавши сторони, свідків, дослідивши надані суду докази, встановив наступні фактичні обставини.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_15 , батьком якої записаний ОСОБА_4 , матір`ю ОСОБА_16 (а.с.8).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 в с.Тарасівка Жмеринського району Вінницької області ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 (а.с.9).

Згідно копії виписки з погосподарської книги, виданої виконкомом Станіславчицької сільської ради Жмеринського району вінницької області 20.09.2019 року, вбачається, що за №91 особовий рахунок № НОМЕР_3 за 1958-1960 роки на сторінці№45 згідно якої власником житлового будинку була ОСОБА_17 , на данному погосподарському номері були зареєстровані і дійсно проживали: голова двору ОСОБА_18 серпень 1926 р.н., чоловік ОСОБА_4 липень 1927 р.н., дочка ОСОБА_19 грудень 1956 р.н., чоловіка брат ОСОБА_5 , червень 1939 р.н., дочка ОСОБА_20 , травень 1958 р.н., син ОСОБА_21 ,червень 1959 р.н., син ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.10).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Жмеринка помер ОСОБА_6 (а.с.13).

Згідно копії сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВН №0150492 ОСОБА_5 належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Діброва» (а.с.11-12).

Постановою державного нотаріуса Жмеринської міської державної нотаріальної контори позивачу ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилося після померлого ОСОБА_5 , у зв`язку із пропуском строку для подання заяви нею про прийняття спадщини та ненадання відомостей, що померлий ОСОБА_22 є її дядьком. (а.с.18).

Згідно копії інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) (а.с.27) та копії витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, 10.10.2016 року Жмеринською міською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа після ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.26), інформація щодо заповітів/ спадкових договорів відсутня.

Згідно копії довідки від 26.11.2019 року №1023, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , дійсно знаходився на утриманні та повному державному забезпеченні в Жмеринському психоневрологічному будинку - інтернаті з 15.09.1998 по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.28).

Відповідно до відомостей Державного нотаріального архіву Вінницької області спадкову справу на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 не виявлено (а.с.50).

За відомостями Жмеринської міської державної нотаріальної контори,10.10.2016 року заведена спадкова справи №248/2016 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 (а.с.52). 10.10.2016 року ОСОБА_3 звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 (а.с.53 зв.), на підставі рішення суду від 07.09.2016 року (а.с.56-58). Згідно рішення Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області №130/2371/17 від 30.05.2018 року, яке набуло законної сили 10.07.2018 року, встановлено, що ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Жмеринка Вінницької області є рідним братом ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Тарасівка Жмеринського району Вінницької області та встановлений факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є двоюрідною внучкою ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Жмеринка Вінницької області (а.с.61-63). 24.09.2019 року ОСОБА_1 також звернулася з заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_5 (а.с.66 зв.). Згідно рішення Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області №130/130/383/19 від 07.06.2019 року, яке залишено без змін на підставі постанови Вінницького апеляційного суду від 28.08.2019 року (а.с.71-73), встановлено, що ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Жмеринка Вінницької області є рідним братом ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Тарасівка Жмеринського району Вінницької області та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є двоюрідною внучкою ОСОБА_5 , визначено ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяці після вступу в законну силу для подання письмової заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Жмеринка Вінницької області (а.с.68-70).20.09.2019 року ОСОБА_2 звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_22 (а.с.74). Спадкоємці ОСОБА_3 , в особі представника ОСОБА_23 (а.с.64-65), ОСОБА_24 (а.с.66), ОСОБА_2 (а.с.75 зв.-76) звернулися з заявою про не вчинення ніяких нотаріальних дій та не оформляти спадщину після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 в зв`язку з зверненням до суду, яке набуло законної сили на підставі постанови.

Вказані докази суд приймає до уваги, так як у сукупності вони узгоджуються між собою за правовим змістом, не суперечать один одному і ніким не оскаржуються, у зв`язку з чим доходить висновку, що факт який просить встановити представник позивача, раніше вже знайшов своє підтвердження в рішеннях суду, тому не потребує встановлення.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає у день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК України ).

Згідно з ч.1ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто за змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався цим правом на прийняття спадщини через відсутність іншої необхідної інформації, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Згідно роз`яснень викладених у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 вбачається, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, які викладені в інформаційному листі № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», де в п.2 зазначено, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. В обох випадках спадкоємцями можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, і, крім того, юридичні особи та інші учасники цивільних відносин.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст.1272 ЦК України).

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст.1272 ЦК України не застосовуються.

Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Разом з тим, позивач не надав суду будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин щодо пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Позивачем та представником позивача в судовому засіданні зазначається те, що позивачу стало відомо про смерть дядька ОСОБА_5 випадково від сторонніх людей. Позивачем не було надано будь-яких підтверджуючих данних щодо неможливості для позивачки через об`єктивні, непереборні, істотні труднощі вчинити певні дії, а саме подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори з тих підстав що їй не повідомили про смерть дядька. Цей факт слід віднести до суб`єктивних причин, оскільки цей факт залежав від самої позивачки та її ставленя до померлого, як до дядька та спадкодавця. Таким чином, жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, позивач не вчинив дії, які б свідчили про прийняття ним спадщини за законом, він не надав, що, виходячи зі змісту ч.1 ст.1272 ЦК України, слід вважати фактичним не прийняттям спадщини.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений без поважних причин.

Враховуючи викладене, позивачу слід відмовити в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст.263 -265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та Потоківської сільської ради Жмеринського району про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку на прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду через Жмеринський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення буде проголошений 03.02.2021 року о 16.00 год.

Суддя Порощук П.П.