УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретар судового засідання - Таратінова Д.І.,

за участі:

представника відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Києві питання про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, -

В С Т А Н О В И В:

18 червня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики.

19 червня 2018 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали позову передані на розгляд судді Рибаку М.А.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2018 року у справі відкрито провадження.

На підставі розпорядження щодо повторного автоматичного розподілу справи № 01-08-1516 від 11 грудня 2018 року за підписом керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва Марчук М.В., протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями матеріали позову передані на розгляд судді Фролової І.В., у зв`язку із припиненням повноважень судді Рибака М.А. по причині закінчення п`ятирічного строку призначення на посаду.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 19 грудня 2018 року справу було прийнято у провадженні судді Фролової І.В.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16 квітня 2019 року було закрито підготовче провадження у справі.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 19 червня 2019 року було задоволено позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики.

Було вирішено:

«Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 грошову суму за Договором позики від 25 травня 2015 року у розмірі 88 000 доларів США, 3 % річних за період з 01 січня 2017 року по 12 червня 2018 року у розмірі 3 818 доларів США, а всього - 91 818 доларів США, що станом на 12 червня 2018 року, згідно офіційного курсу НБУ, становить 2 395 531,62 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 8810,00 грн.».

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24 вересня 2021 року було скасовано заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 червня 2019 року, призначено до розгляду.

У судове засідання 02 листопада 2021 року позивач не з`явився, про час та місце слухання повідомлений належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 09 грудня 2021 року о 13 год. 00 хв., разом із тим, позивач вдруге не з`явилася у судове засідання, у зв`язку із чим виникло питання про залишення позову без розгляду.

Представник відповідача у судовому засіданні просив суд залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, у судові засідання 02 листопада 2021 року та 09 грудня 2021 року позивач не з`явився, про час, місце та дату слухання справи повідомлялася належним чином, про що свідчать матеріали справи.

Вказане також випливає з того, що 09 листопада 2021 року на адресу суду надійшли письмові пояснення від представника позивача, в яких останній просив відмовити у задоволенні заяви відповідача.

З матеріалів справи вбачається, що судова повістка направлялись позивачу за адресою місця листування, вказаною нею у позові, а саме: АДРЕСА_1 .

За таких обставин, остання є належним чином повідомлена про час та місце слухання справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Оскільки від позивача не надходило заяв про розгляд справи у його відсутність, останній належним чином повідомлений про час та місце слухання справи, причини неявки не повідомлені, то є підстави для залишення позову без розгляду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25 січня 2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи викладене, а також те, що належним чином повідомлений про час та місце слухання справи позивач повторно не з`явився в судове засідання, від нього не надходило заяв про розгляд справи за його відсутності, причини неявки не повідомлені, суд залишає позов без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 131, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: