Справа №305/1266/20
Провадження по справі 2/305/173/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.02.2021. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді Марусяк М.О.

секретаря судового засідання Біроваш О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Ємчук Лідії Вікторівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

01.09.2020, адвокат Ємчук Лідія Вікторівна, яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивує тим, що сторони зареєстрували шлюб 12.10.2016 у виконавчому комітеті Костилівської сільської ради Рахівського району Закарпатської області за актовим записом №23. Від шлюбу у сторін народився син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .Причина розпаду сім`ї - спільне подружнє життя у сторін не склалося. У відносинах між ними відсутнє порозуміння та повага. У них різні погляди на шлюб та сім`ю. Впевнившись в тому, що сім`я розпалася остаточно, відновити її неможливо, позивач просить шлюб укладений між ним та відповідачкою - розірвати.

Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 03.07.2019 відведено суддю Ємчука Віктора Едуардовича від розгляду справи №305/1266/20, провадження по справі №2/305/594/20 за позовом ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Ємчук Лідії Вікторівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана судді Рахівського районного суду, Закарпатської області Марусяк М.О. для прийняття до провадження.

Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, Марусяк М.О. від 14.09.2020 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву. Роз`яснено відповідачу про право заявлення клопотання про надання строку на примирення у строк для подання відзиву.

28.09.2020, відповідач ОСОБА_2 подала через канцелярію суду відзив на позовну заяву. У відзиві зазначила, що на розірванні шлюбу з позивачем не згідна, оскільки жодних вагомих підстав для його розірвання не має. Крім того, у них є малолітня дитина, син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для повноцінного виховання та розвитку якого необхідна повна сім`я. Вважає, що зберегти їх сім`ю ще можливо. На підставі наведеного, просила надати строк на примирення терміном на 6 місяців.

Ухвалою суду від 12 жовтня 2020 року провадження у справі зупинено у зв`язку з наданням строку на примирення на три місяці, тобто до 12 січня 2021 року.

Ухвалою суду 12 січня 2021 року поновлено провадження у справі. Призначено справу до судового розгляду на 15 лютого 2021 року.

Сторони в судове засідання не викликались, відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України.

З трекінгу відпаравлень Укрпошти слідує, що відповідач, ОСОБА_2 отримала ухвалу про поновлення провадження по справі - 21.01.2021.

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.

Дослідивши надані позивачем письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.

Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 12.10.2016 у виконавчому комітеті Костилівської сільської ради Рахівського району Закарпатської області за актовим записом №23.

Від шлюбу у сторін народився син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Поряд з цим у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.

Позивач, ОСОБА_1 , у позовній заяві зазначив, що миритися з дружиною за будь-яких обставин не бажає. Відповідач, ОСОБА_2 , подала відзив на позов та заявила клопотання про надання строку на примирення. У наданий судом строк на примирення сторони не помирилися. Таким чином, враховуючи, що шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивача, порушує його особисті інтереси, що має істотне значення.

Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідач, ОСОБА_2 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу у відзиві не зазначила, яке прізвище вона бажає залишити собі після розірвання шлюбу, тому суд не має можливості встановити таке.

В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), для виконання.

Питання про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355, п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 12.10.2016 у виконавчому комітеті Костилівської сільської ради Рахівського району Закарпатської області за актовим записом №23- розірвати.

Судові витрати залишити за позивачем.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканець АДРЕСА_1 .

Відповідач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканка АДРЕСА_2 .

Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), для виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Головуюча: М.О. Марусяк