Справа № 754/2047/21
У Х В А Л А

15 лютого 2021 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши матеріали скарги скаржника ОСОБА_1 на бездіяльність державних виконавців Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Бучацького Юрія Олександровича, Гузя Романа Володимировича, стягувач: Київська регіональна дирекція Акціонерного товариства «Райффайзен Банк аваль»,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду зі скаргою на бездіяльність державних виконавців, в якій просить:

1. Визнати неправомірною бездіяльність начальника Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Бучацького Юрія Олександровича та державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гузя Романа Володимировича, що проявляється у порушенні п. 2 ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»;

2. Зобов`язати начальника Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Бучацького Юрія Олександровича усунути порушення і поновити порушене право ОСОБА_1 , та скасувати арешт усього нерухомого майна, накладений в межах ВП 43841806.

Відповідно до положень статті 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Статтею 449 ЦПК України встановлено строки для звернення зі скаргою. Так, відповідно до приписів цієї статті скаргу може бути подано до суду: а) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи; б) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій. Пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

Відповідно до абзацу другого частини другої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року № 1404-VIII виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року № 1404-VIII підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника.

Частиною п`ятою статті 74 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року № 1404-VIII встановлено, що рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів. Рішення виконавця про відкладення проведення виконавчих дій може бути оскаржене протягом трьох робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.

У скарзі на бездіяльність державних виконавців зазначається, що 27.10.2020 боржником на рахунок Деснянського РВ ДВС у м. Києві було сплачено всю суму боргу, виконавчого збору та витрат на виконавче провадження, однак арешт з майна боржника не було знято, на підтвердження чого надано актуальну Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 01.02.2021 № 242503617 (далі - Інформаційна довідка).

Однак, скаржниця, звертаючись до суду зі скаргою у лютому 2021 року, не вказує про те, коли вона дізналася про порушення її права, а також не вказує про неможливість дізнатися про таке порушення одразу після спливу строків, встановлених законом для зняття арешту державним виконавцем, у зв`язку з погашенням нею суми заборгованості, виконавчого збору та витрат з виконавчого провадження, що відбулося 27.10.2020. Вказане позбавляє можливості суд встановити процесуальні строки звернення зі скаргою до суду.

Відповідно до частини дев`ятої статті 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Оскільки положеннями цього Кодексу, які регулюють питання щодо розгляду скарги на дії державного виконавця, не врегульоване питання про залишення такої скарги без руху, суд вважає за доцільне у даному випадку застосувати положення частини дев`ятої статті 10 ЦПК України.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У скарзі зазначається про наявність виконавчого провадження ВП 43841806 та про повне погашення заборгованості боржником. Однак до скарги додано лише копії квитанцій від 27.10.2020: № 1 про сплату основної суми заборгованості, № 2 про сплату виконавчого збору, № 3 про сплату витрат по виконавчому провадженню, № 4 про плату послуг банку, а також додану зазначену вище Інформаційну довідку. Інших документів до скарги не додано, і матеріали справи за скаргою не містять даних ні про розмір заборгованості, ні про наявність виконавчого провадження.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що скарга підлягає залишенню без руху з наданням строків на усунення недоліків.

При цьому, для усунення недоліків скаржниці слід:

- вказати, коли вона дізналася про порушення її права державними виконавцями, а також зазначити причини з наданням доказів, що завадили їй дізнатися про таке порушення одразу після спливу строків, встановлених законом для зняття арешту державним виконавцем, у зв`язку з погашенням нею суми заборгованості, виконавчого збору, витрат з виконавчого провадження, що відбулося 27.10.2020;

- надати наявні у неї матеріали вказаного виконавчого провадження, а у разі неможливості самостійно надати докази, скаржник вправі звернутись із клопотанням про витребування доказів судом відповідно до положень ст. 84 ЦПК України.

Керуючись ст. 10, 175,177,185, 447, 449 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність державних виконавців Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Бучацького Юрія Олександровича, Гузя Романа Володимировича, стягувач: Київська регіональна дирекція Акціонерного товариства «Райффайзен Банк аваль» - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк скаргу вважати неподаною та повернути скаржнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає

Ухвала підписана в день її постановлення.

Суддя О. І. Гринчак