Провадження № 2/263/2358/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2021 року м. Маріуполь Донецької області

Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області у складі головуючого судді Федоренко Т.І., при секретарі Ясир А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Маріуполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті ОСОБА_2 , який є братом позивача, смерть якого настала ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина у вигляді 1/2 квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата, але з огляду на пропущений шестимісячний строк нотаріус відмовив у прийнятті заяви. Зазначає, що не звернулася у встановлений законом строк до нотаріуса, у зв`язку із тим, що брат з жовтня 2017 року тимчасово мешкав та працював на території республіки Польща. У вересні 2020 року вона дізналася про смерть брата, якого було поховано у Польші. Вона зверталась до Іллічівського відділу ДРАЦС з метою отримання свідоцтва про смерть брата. Іллічівським відділом ДРАЦС було направлено запит до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Донецькій області у м.Краматорськ з метою звернення до компетентних органів Управління цивільного стану Республіки Польща для надання свідоцтва про смерть ОСОБА_2 09.02.2021 року було отримано запит від Управління міста Познань Управління цивільного стану та лише 16.07.2021 року вона отримала свідоцтво про смерть ОСОБА_2 .У зв`язку з тим, що вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк для звернення до нотаріуса, вона вимушена звернутись до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті брата.

Ухвалою суду від 17 серпня 2021 року позовну заяву прийнято до провадження суду та відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено в загальному позовному провадженні.Призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 05 жовтня 2021 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду.

Позивач та її представник адвокат Ліннік Н.В. надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали у повному обсязі, на задоволенні позову наполягали.

Від представника Маріупольської міської радинадійшла заява про розгляд справи за відсутності представника відповідача та просив ухвалити рішення на розсуд суду.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 01.11.1960 року вбачається, що ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками зазначені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Згідно свідоцтва про укладання шлюбу НОМЕР_2 29.11.1987 року було укладено шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , прізвище дружини змінено на ОСОБА_7 .

Згідно свідоцтва про народження НОМЕР_3 від 19.06.1978 року ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьками зазначені ОСОБА_8 та ОСОБА_5 .

Відповідно до копію свідоцтва про смерть АЕ7518243 виданого Управлінням реєстрації актів цивільного стану м.Яроцин Республіки Польща, ОСОБА_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Яроцин (Польща) про що було зроблено актовий запис 3006023/00/AZ/2020/923797 від 05.11.2020 року.

Згідно копії договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Рябоконь Ю.С. від 18.02.2005 року квартира за адресою: АДРЕСА_2 належить ОСОБА_2 та ОСОБА_10 по Ѕ частині. Що також підтверджується витягом з реєстру права власності на нерухоме майно № 6657365.

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 від 04.01.2012 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_10 було розірвано 04.01.2002 року.

Листом від 04.08.2021 року за № 372/01-16 приватний нотаріус Маріупольського міського нотаріального округу Ляшенко В.Г. відмовив ОСОБА_1 у відкритті спадкової справи після смерті брата, оскільки нею було порушено шестимісячний строк встановлений для прийняття спадщини.

З відповіді приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Ляшенко В.Г. № 523/01-16 від 09.11.2021 року вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не відкривалася, також суду надано інформаційна довідка зі спадкового реєстру №67219376 від 09.11.2021 року про відсутність інформації у спадковому реєстрі щодо наявності спадкової справи після смерті ОСОБА_2 .

Як зазначено у ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця відповідно до вимог ст. 1262 ЦК України.

За життя ОСОБА_2 заповіт не складав, тому після його смерті спадкоємцями другої черги, за законом є позивач по справі, як рідна сестра померлої особи. Через відсутність інформації про коло інших спадкоємців, які прийняли спадщину, вимоги до Маріупольської міської ради викладені обґрунтовано.

Згідно зіст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно зіст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно зіст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зіст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з роз`ясненнями, наданими у п.24Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій».

Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, вважає, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки брат помер у м.Яроцин (Польща), у зв`язку з чим на отримання копії свідоцтва про смерть брата позивачем витрачено багато часу, без свідоцтва про смерть позивач не мала можливості отримати спадшину, тому вона була позбавлена можливості своєчасно звернутися до нотаріальної контори, а отже потрібно визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 77-78, 89, 258-259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини -задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк тривалістю у два місяці з моменту вступу в законну силу рішення суду, для подачі в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.І.Федоренко