РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/2741/20

Провадження № 2/293/438/2021

16 лютого 2021 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі:

Головуючого судді: Лось Л.В.

за участю секретаря судового засідання: Ничипорук Н.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Черняхів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Територіальної громади в особі Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області (адреса: вул.Л.Ступницького,68, с.Оліївка, Житомирський район, Житомирська область, 12402) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

Процесуальнідії по справі.

ОСОБА_1 звернулась з позовом до Оліївської Територіальної громади Житомирського району Житомирської області, відповідно до змісту якого просить:

- визнати поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- визначити додатковий строк в три місяці з дня вступу рішення суду в законну силу для подання заяви в нотаріальну контору,за місцем відкриття спадщини, що відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті бабусі ОСОБА_2 .

Ухвалою від 29.12.2020 суд прийняв позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрив провадження у справі.Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання суд призначив на 26.01.2021.

Ухвалою від 26.01.2021 суд закрив підготовче судове засідання та призначив розгляд справи по суті на 16.02.2021.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позовні вимоги мотивавані тим, що у визначений рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області додатковий строк для прийняття спадщини позивач не мала змоги подати заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті бабусі- ОСОБА_2 , оскільки постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України COVID-19" від 11.03.2020 року № 211 був введений карантин, в зв"язку з чим була призупинена діяльність нотаріальних контор.

Позивач у судове засідання не з`явилась.

16.02.2021 до суду подала заяву, згідно якої просить справу розглядати без її участі та задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач повноважного представника в судове засідання не направив. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, що підтверджується матеріалами справи (а.с. 23-24). У поданій до суду 18.01.2021 заяві відповідач просив здійснювати розгляд справи за відсутності представника Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області.

У поданій заяві відповідач вказав, що проти задоволення позовної заяви про надання додаткового строку для прийняття спадщини не заперечує.

Зважаючи, що відповідач подав заяву про розгляд справи за відстуності повноважного представника, суд здійснює розгляд на підставі наявних у матеріалах справи документів.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

В ході розгляду справи, суд у відповідності до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України,створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

У судовому засіданні від 16.02.2021 відповідно до ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд підписав рішення суду.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 30.01.2020 у справі № 293/299/19 за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громадив особі Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області суд визнав поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженкою с.Троковичі, Черняхівського району Житомирської області, після смерті бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Троковичі, Черняхівського району Житомирської області.

Вказаним рішенням суд також визначив ОСОБА_1 додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 до нотаріальної контори терміном в три місяці після вступу рішення в законну силу.

Позивач у визначений судом строк не подала заяву про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 до нотаріальної контори, оскільки постанововю КМУ " Про запобігання поширенню на території України коронавірусу "COVID-19" від 11.03.2020 № 211 (з відповідними змінами) був введений карантин та призупинена діяльність нотаріальних контор , а також припинено міжрайонне автобусне сполучення, що стало причиною для пропуску позивачем встановленого рішенням суду додаткового строку для прийняття спадщини.

Вказані обставини стали підставою звернення позивача з даним позовом до суду з метою захисту свого порушеного права.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом статей 15,16 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до частини першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

Частиною першою статті 1269 ЦК України(в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина першастатті 1270 ЦК України).

За змістом частин першої та третьої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування").

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

При розгляді справи № 293/299/19 за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області Черняхівський районний суд Житомирської області встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Троковичі, Черняхівського району Житомирської області померла ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина та залишилось спадкове майно. Суд також встановив, що ОСОБА_1 являється онукою ОСОБА_2 . Обставиною встановленою судом є також те, що в нотаріальній конторі позивачу відмовлено в оформленні права на спадщину у зв"язку із тим, що остання пропустила строк подачі заяви про прийняття спадщини та той факт, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заведена. Також суд встановив, що строк на подачу заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 пропустила з поважних причин, а саме у зв`язку з тим, що на момент відкриття спадщини після смерті бабусі була неповнолітньою.

Рішення суду у справі № 293/299/19 набрало законної сили 03.03.2020 (а.с. 8).

Відповідно до ч.5 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адмінінстративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи , проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

Згідно роз`яснень, викладених у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на наявність обставин, які перешкоджали їй своєчасно звернутися до нотаріуса із такою заявою та зазначила, що те, що постанововю КМУ "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу "COVID-19" від 11.03.2020 № 211 (з відповідними змінами) був введений карантин та призупинена діяльність нотаріальних контор, а також припинено міжрайонне автобусне сполучення, що унеможливило звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у строк, встановлений рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 30.01.2021 у справі № 293/299/19.

Суд також приймає до уваги, що згідно з Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення.

Крім того, відповідач позов визнав; визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а відтак суд вважає, що визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України).

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.

Відповідно до норм закріплених у ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи викладені вище обставини суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача.

Розподіл судових витрат

Оскільки спір у даній справі не є наслідком неправильних дій відповідача, у порядку ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на позивача.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 280, 354 Цивільного процесуального України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2.Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженці с.Троковичі Черняхівського району Жиомирської області додатковий строк тривалістю у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Троковичі Черняхівського району Житомирської області.

3. Перебіг визначеного додаткового строку рахувати з дати набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Черняхівський районний суд Житомирської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 ,РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач: Територіальна громада в особі Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирськоїх області (вул. Л.Ступницького,68, с. Оліївка, Житомирський район, Житомирська область, )

Суддя: Л.В. Лось