Справа № 286/522/21
У Х В А Л А
15.02.2021 м. Овруч
Суддя Овруцького районного суду Житомирської області Кулініч Я. В.
розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання батьківства, внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька, третя особа: Овруцький районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) , -
15 лютого 2021 року ОСОБА_1 , який проживає в АДРЕСА_1 , звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , який проживає в АДРЕСА_2 , ОСОБА_3 , яка проживає в АДРЕСА_1 , в якому просить визнати його - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Потаповичі, Овруцького району Житомирської області, громадянина України, батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Товкачі, Овруцького району Житомирської області, народженого матір`ю ОСОБА_3 . Внести зміни до актового запису №5 від 21 червня 2016 року про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Товкачі, Овруцького району Житомирської області, Україна, що складений виконавчим комітетом Гладковицької сільської ради Овруцького району Житомирської області, шляхом зміни прізвища з ОСОБА_5 на ОСОБА_6 , по батькові дитини з ОСОБА_7 на ОСОБА_8 , а також, батьком дитини записати позивача.
Крім того, заявник просить звільнити його від сплати судового збору у зв`язку із скрутним матеріальним становищем, оскільки на даний час безробітний та немає навіть тимчасового заробітку.
Вирішуючи вказане клопотання слід звернути увагу на наступне.
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Проте, вказаною вище нормою Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору, а відповідне клопотання сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами. Позивач, який заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
При цьому, суд звертає увагу, що статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням позивача, та відсутність у нього коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.
Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України „Про судовий збір", суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.
У розумінні приписів статті 8 Закону України № "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, позивач має довести існування фінансових труднощів.
Як видно з наданих позивачем доказів, а саме індивідуальних відомостей про застраховану особу за період з 01.01.2020 року по 31.12.2020 року та відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків ДПС України про суми виплачених доходів з 2 кварталу 2020 року по 3 квартал 2020 року, сума судового збору, який підлягає оплаті за заявлені позивачем вимоги, не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.
Суддя звертає увагу, що долучена до матеріалів справи копія відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платника податків про суми виплачених доходів містить лише відомості про відсутність виплачених доходів для утримання податків. Жодних відомостей про те, що позивач не має будь-яких інших доходів у вказаному документі не зазначено. Крім того, вказані відомості не містять повних даних так як, витяг сформований лише за другий та третій квартал 2020 року.
Надана позивачем копія відомостей не може свідчити про те, що позивач не має інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб - зокрема для сплати судового збору (вклади, нерухоме та рухоме майно з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід родини, тощо). Позивачем не надано й документів, що могли б беззаперечно свідчити про його скрутне матеріальне становище та повністю не відображають розмір доходів позивача за попередній календарний рік.
Верховний Суд в ухвалі від 16 жовтня 2019 року по справі № 215/5288/18 вказав, що суд наділено повноваженням зменшити тягар несення судових витрат для особи, яка до нього звертається. Водночас конструкція наведених правових норм дає підстави для висновку, що зменшення тягаря несення судових витрат є не обов`язком суду, а повноваженням за певних обставин. При цьому, в частині сплати судового збору законодавець визначив вичерпний перелік умов, за наявності яких можливе зменшення тягаря несення цих судових витрат. Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану та, за наявності, обставини, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом права зменшити тягар несення судових витрат у частині сплати судового збору. Такі обставини повинні бути підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами. Суд, що вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги), встановивши за результатом розгляду відповідного клопотання наявність установленої законом підстави для зменшення тягаря несення судових витрат та дійшовши висновку про необхідність реалізації такого свого права, самостійно, зважаючи на наявні обставини, визначає спосіб зменшення цього тягаря. Визначення способу зменшення тягаря несення судових витрат є прерогативою відповідного суду, а не його обов`язком. При цьому, постановлення судом ухвали про звільнення від сплати судового збору в певному судовому провадженні не створює пільг щодо його сплати на інших стадіях судового провадження чи в інших судових провадженнях.
У рішенні від 26.07.2005 року у справі «Kniat v. Poland» ЄСПЛ указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану.
Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно ЗУ « Про судовий збір » за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908,00 грн..
Отже, позивачу необхідно було сплатити судовий збір в розмірі 908,00 грн..
Оплата судового збору позивачем є також обов`язком та необхідною передумовою для відкриття провадження по справі.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Керуючись ст.185 ЦПК України суддя , -
В задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 про визнання батьківства, внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька, третя особа: Овруцький районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), залишити без руху.
Надати позивачу строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.
У разі невиконання вимог закону заява вважатиметься неподаною й буде повернута.
На ухвалу суду до Житомирського апеляційного суду через Овруцький районний суд може бути подана апеляційна скарга в частині визначення розміру судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення.
Суддя Я. В. Кулініч