ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7011/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" листопада 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Заставенко М.О.,

з секретарем судового засідання Проценко Я.Б.,

за участю

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2021 року ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі ОСОБА_3 , відповідач) про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Позивач в обґрунтування свого позову зазначає наступне. Так, вона є власником квартири за адресою АДРЕСА_1 , а відповідач - власник квартири за адресою АДРЕСА_2 , яка знаходиться над квартирою позивача. 04.03.2021 квартиру позивача почало затоплювати з квартири, що знаходиться вище. На підставі акту встановлено, що внаслідок залиття затоплено стелю та підлогу вітальні, стелю, стіни та підлогу дитячої кімнати, стелю туалетної кімнати, одвірки та лиштву дитячої кімнати, а також пошкоджено електропроводку, причиною залиття вказано пошкодження сантехнічного обладнання в квартирі НОМЕР_2 . Відповідач відмовилась добровільно оплатити ремонт відповідно до розміру понесених збитків. Для встановлення реального розміру збитків, позивач звернулась за експертною оцінкою збитків, за результатами якої встановлено розмір збитків 105 298 грн. таким чином, позивач просить стягнути з відповідача майнову шкоду у розмірі 105 298 грн та судові витрати.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 29.06.2021 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження /а.с.72/.

07.07.2021 від позивача надійшло клопотання про долучення доказів - світлин наслідків залиття квартири позивача /а.с.75-88/, яке протокольною ухвалою від 18.08.2021 задоволено /а.с.89/.

У підготовчому засіданні 18.08.2021 за клопотанням відповідача суд ухвалив відкласти підготовче засідання на 18.10.2021, копію ухвали про відкриття провадження, копію позову з додатками та клопотання про долучення доказів з додатками вручено відповідачу ОСОБА_3 /а.с.89,90/.

05.10.2021 від представника позивача надійшло клопотання про виклик та допит свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 /а.с.94-95/.

18.10.2021 від представника позивача надійшло клопотання про долучення доказів - інформаційної довідки /а.с.105-108/,

У підготовчому засіданні 18.10.2021 в яке відповідач не з`явилась, задоволені клопотання представника відповідача про допит свідків, долучення доказів, долучено клопотання відповідача про розподіл судових витрат, підготовче провадження закрито, справу призначено до розгляду по суті на 30.11.2021 /а.с.119/.

30.11.2021 електронною поштою від відповідача надійшло клопотання з проханням відкласти розгляд справи, у задоволенні якої протокольною ухвалою суду від 30.11.2021 відмовлено за необґрунтованістю.

У судовому засіданні 30.11.2021 заслухано вступне слово позивача та її представника, досліджено письмові докази, допитано свідків, суд видалився до нарадчої кімнати.

Вислухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав.

Судом встановлено наступні обставини.

ОСОБА_1 є власником квартири за адресою АДРЕСА_1 /а.с.11/.

ОСОБА_3 є власником квартири за адресою АДРЕСА_2 /а.с.107-108/.

04.03.2021 сталося залиття квартири за адресою АДРЕСА_1 /а.с.14, 18, 19-55, 76-84/.

Залиття квартири за адресою АДРЕСА_1 відбулось внаслідок гнучкої підводки холодної води до змивного бачка унітазу в квартирі НОМЕР_2 , яка розташована поверхом вище /а.с.14, 18/.

Вказані правовідносини регулюються Цивільний кодексом України (далі ЦК України),

Розмір матеріальних збитків, завданих 04.03.2021 в результаті залиття квартири за адресою АДРЕСА_1 склав 105 298 грн /а.с.19-55/.

Відповідно до положень статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частина друга статті 1166 ЦК встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, тобто особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на презумцію вини завдавача шкоди (ч.2 ст.1166 ЦК України) відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду, якщо доведе, що шкода була завдана не з його вини.

Зі змісту викладених норм випливає, що обов`язок доказування розподіляється таким чином, що позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди.

Згідно із частиною четвертою статті 319 ЦК України, власність зобов`язує. Статтею 322 ЦК України також передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить.

Положеннями ст. ст. 156, 151, 177 Житлового кодексу Української РСР визначено, що громадяни (власники, наймачі, члени їх сімей) зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування.

Пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572, із змінами, встановлено, що власники квартир, а також наймачі, орендарі зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків згідно їх призначення, зобов`язані дбати про стан санітарно-технічних приладів, утримувати їх у належному стані, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинків, порушують умови проживання громадян.

Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Зазначається присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, імя, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, імя, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та особами з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище імя по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир, шляхом його підписання. Окрім цього, в актах повинна бути вказана причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. №___ у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.».

Судом встановлено, що в матеріалах справи відсутній акт, який відповідає Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, проте факт залиття квартири позивача доводиться такими доказами як Акт затоплення, з якого вбачається, що внаслідок залиття затоплено стелю та підлогу вітальні, стелю, стіни та підлогу дитячої кімнати, стелю туалетної кімнати, одвірки та лиштву дитячої кімнати, а також пошкоджено електропроводку, причиною залиття вказано пошкодження сантехнічного обладнання в квартирі НОМЕР_2 /а.с.14/, лист приватного підприємства «Етіс» №17/2021 від 10.04.2021 /а.с.18/, з якого вбачається, що залиття квартири за адресою АДРЕСА_1 відбулось внаслідок гнучкої підводки холодної води до змивного бачка унітазу в квартирі НОМЕР_2 , яка розташована поверхом вище, а також звітом №29/21 про оцінку збитків /а.с.19-55/, складеним оцінювачем, який обстежував квартиру позивача, та встановив наслідки залиття та перелік пошкоджень.

З показань свідків судом встановлено наступне.

Так, свідок ОСОБА_4 вказала, що близько 10.00 години ранку їй подзвонила позивач та попросила допомоги внаслідок залиття її квартири. Коли вона прибула до квартири НОМЕР_2 то почула, що за дверима був шум води, власник квартири НОМЕР_2 - відповідач - до квартири не впустила нікого окрім сантехніка.

З показань свідка ОСОБА_5 вбачається, що 04.03.2021 вона побачила, як по її вікнам тече вода, коли вона піднялась до квартири позивача, до побачила, що її квартира затоплена, світла в квартирі немає, в квартиру НОМЕР_2 власник нікого окрім сантехніка не допустила.

Позивач ОСОБА_1 надала показання в якості свідка та зазначила, що 04.03.2021 близько 09.35 години ранку побачила, що її квартиру затопила, вода була в спальні, коридорі, дитячій кімнаті. Згодом сантехнік перекрив воду, відповідач заходила до квартири позивача та бачила наслідки затоплення, однак відповідач у свою квартиру не впустила нікого, окрім сантехніка навіть для підписання акту про затоплення. В квартирі ще місяць після події була сирість, потім почала з`являтись пліснява. Електрика в квартирі була пошкоджена.

Сукупність наведених доказів дає підстави встановити, що затоплення квартири позивача сталось саме з вини власника квартири, що знаходиться над нею, а саме ОСОБА_3 .

За таких обставин, саме відповідач зобов`язана доводити, що затоплення квартири позивача сталося з інших причин, а не через несправність сантехнічного обладнання в квартирі, яка є її власністю і відповідальність за якість якого несе саме власник квартири.

Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (ч. 1, ч. 2 п. 1, ч. 3 ст. 22 ЦК України).

Статтею 1192 ЦК України передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

На підтвердження розміру завданих збитків позивачем у суб`єкта оціночної діяльності замовлено оцінку вартості матеріального збитку /а.с.56-60/, зі звіту якого вбачається, що розмір матеріального збитку позивача складає 105 298 грн.

Однією з основних засад судочинства, встановлених ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи засади змагальності сторін, відповідно до ст. 12 ЦПК України, слід зазначити, що відповідач не скористалася правом надати до суду відзив на позовну заяву чи будь-які докази на спростування обґрунтування позивача.

Отже, відповідач ОСОБА_3 не спростувала презумпцію своєї вини, а тому позовні вимоги в частині відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 105 298 грн підлягають задоволенню.

Позивачем у зв`язку із розглядом справи понесені судові витрати, а саме 1 118 грн судового збору /а.с.66/, витрати, пов`язані з оцінкою збитків, у розмірі 3 000 грн /а.с.56-60/, витрати на правничу допомогу /а.с.63, 109-112/, що підтверджуються належними та допустимими доказами, а саме: договором №153/21 на проведення робіт з незалежної експертної оцінки вартості матеріального збитку майна від 08.04.2021 /а.с.56-58/, Актом прийому-передачі виконаних робіт /а.с.59/, квитанцією від 23.04.2021 /а.с.60/, Договором про надання правової допомоги від 19.05.2021 /а.с.61/, Актом виконаних робіт від 31.05.2021 /а.с.62/, квитанцією до прибуткового касового ордера /а.с.63/, Договором про надання правової допомоги №1 від 08.08.2021 /а.с.96-102/, Актом №1 надання послуг від 18.10.2021 /а.с.115,118/, Рахунком-фактурою від 08.09.2021 /а.с.116/, довідкою №1 від 18.10.2021 /а.с.117/, квитанціями від 08.09.2021, 17.09.2021, 23.09.2021, 01.10.2021 /а.с.109-112/.

У відповідності до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача.

Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати у розмірі 22 618 грн.

На підставі викладеного та, керуючись ст.ст. 15, 16, 319, 322, 1166, 1167, 23 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 12, 13, 77-84, 141, 259, 263- 265, 268 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, в розмірі 105 298 грн та понесені судові витрати в сумі 22 618 грн, а всього 127 916 грн.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса АДРЕСА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя М.О. Заставенко

Повний текст рішення складено 09.12.2021