Справа № 242/609/20
Провадження № 2/242/235/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2021 року м. Седидове

Селидівський міський суд Донецької області у складі: головуючого судді Хацько Н.О., за участю секретаря судового засідання Фоміної Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 242/609/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 11 лютого 2020 року звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якому вказала, що вона з 16 березня 2016 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Подружжя мають неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позовних вимог зазначила, що спільне життя не склалось, відсутнє взаєморозуміння, фактично припинили шлюбні відносини з кінця 2018 року. Просить суд розірвати шлюб між ними.

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 14 лютого 2020 року провадження у зазначеній цивільній справі відкрито та призначено до підготовчого засідання у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 10 березня 2020 року доручено Сектору судової роботи та міжнародного Співробітництва у Донецькій області Відділу судової роботи та міжнародної Правової допомоги Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції звернутися до компетентного суду Російської Федерації з судовим дорученням про правову допомогу в рамках Конвенції про правову допомогу і правові відносини по цивільних, сімейних і кримінальних справах від 22 січня 1993 року, ратифікованої Україною 10 листопада 1994 року. Зупинено провадження у справі.

31 грудня 2020 року ухвала Селидівського міського суду Донецької області від 10 березня 2020 року виконана. Доппитано відповідача у справі компетентним судом Російської Федерації.

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 04 січня 2021 року поновлено провадження у справі.

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 12 січня 2021 року закрито підготовче засідання та справу призначено до розгляду.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, про день та час розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просить розглянути справу без її участі.

У судове засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явивсь, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки у судове засідання не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши і проаналізувавши докази та законодавство, яке регулює дані правовідносини, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі статтею 24 Сімейного кодексу України від 10.01.2002 року зі змінами та доповненнями (далі -СК України) «шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається…».

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.».

Судом встановлено, що 16 березня 2016 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 уклали шлюб у Пушкінському управління ЗАГС Головного управління ЗАГС Московської області, актовий запис № 178, згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 16 березня 2016 року.

Від шлюбу сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 видане Селидівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області 06 лютого 2017 року.

Згідно ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка…

Як вбачається із заяви позивача та визнання позову відповідачем зазначеної вільної згоди між сторонами по справі не має.

Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин є те, що між сторонами відсутнє взаєморозуміння. Родина фактично розпалася і її відновлення неможливо при обставинах зазначених позивачем, їх шлюбний союз розпався, жодних клопотань щодо примирення сторони не заявляли.

Відповідно до ст. 5 Протоколу № 7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом №475/97-ВР (475/97-ВР) від 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

У пункті 84 рішення Європейського суду з прав людини по справі «Валліанатос та інші проти Греції» від 07.11.2013 року (Заяви №№29381/09 та 32684/09) передбачено: «Суд наголошує на принципах, встановлених у його практиці. Мета захисту родини у її традиційному сенсі є доволі абстрактною і для її реалізації може використовуватися широкий спектр конкретних заходів… Також, з огляду на те, що Конвенція є «живим» документом, який слід тлумачити у світлі умов сьогодення…, держава при виборі засобів, покликаних забезпечувати захист сім`ї та повагу до сімейного життя, як цього вимагає стаття 8, обов`язково має брати до уваги зміни, що відбуваються у суспільстві і у ставленні до соціальних питань, цивільного стану і міжособистісних стосунків, включаючи той факт, що не існує лише одного шляху чи лише одного вибору, коли йдеться про те, як вести сімейне або приватне життя».

Відповідно до статей 110, 112 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. …Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.

Приймаючи до уваги, що позивач надав заяву, в якій наполягає на розірванні шлюбу і відсутні клопотання сторін про примирення, суд вважає причини, що спонукають позивача на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Спір про поділ майна та встановлення місця проживання дитини - відсутній.

Згідно частини 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110-112 СК України, ст. ст. 1-18, 76-81, 95, 141, 141, 263-265, 268, 280-283, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 16 березня 2016 Пушкінським управлінням ЗАГС Головного управління ЗАГС Московської області, актовий запис № 178.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького апеляційного суду через Селидівський міський суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а після початку її функціонування, безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.О. Хацько