Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/1428/20
Провадження № 2/945/279/21
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

Миколаївський районний суд Миколаївської області

в складі: головуючого - судді Терентьєва Г.В.

за участю секретаря Петриченко В.С.,

розглянувши 12 лютого 2021 року в місті Миколаєві у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

09.09.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності на квартиру.

Потім представником позивача подано заяву про зміну предмету позову в якій просили

Свої вимоги позивачка обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . Позивач ОСОБА_1 доводиться померлій ОСОБА_3 онукою, що підтверджується свідоцтвом про народження матері позивача - ОСОБА_4 , Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй за житгя нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , що належала останній на підставі Свідоцтва про право власності на житло. Дочка померлої та відповідно мати позивача - ОСОБА_2 вчасно не прийняла спадщину у встановлений законодавством строк. Проте, що мати не прийняла спадщину позивач випадково дізналася з її слів в серпні 2019 року, у зв`язку з чим звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, проте постановою нотаріуса №538/02-31 вiд 02.09.20 19 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом та роз`яснено право на звернення до суду з відповідним позовом.

В зв`язку з вищевикладеним позивачка змушена звернутися до суду.

В судове засідання позивачка не з`явилася. При тому її представник надала заяву про підтримання позову з клопотанням про розгляд справи за її відсутності.

Відповідачка в судове засідання не з`явилася натомість подала заяву про розгляд справи за її відсутності та не заперечує проти задоволення позову.

Дослідивши в судовому засіданні письмові докази по справі, суд находить позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частина 4 статті 206 ЦПК и вказує, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть.

Відповідно копії свідоцтва про народження батьками позивачки є ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Відповідно копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02.09.2019 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після бабусі - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , на квартиру.

Копією свідоцтва про право власності на житло підтверджується, що квартира яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві приватної власності ОСОБА_3 .

Четвертою миколаївською державною нотаріальною конторою Миколаївської області надіслано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру про відсутність інформації щодо спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Копією довідки виданої виконавчим комітетом Степівської сільської ради підтверджується, що ОСОБА_1 (позивач) фактично проживала однією сім`єю з ОСОБА_6 , з січня 2010 року по день смерті останньої за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно з п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Відповідно п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Факт родинних відносин заявнику необхідно встановити для того, щоб оформити спадок після смерті свої баби. Встановлення факту родинних відносин породить для заявника певні юридичні наслідки, так як іншого шляху для підтвердження факту родинних відносин не існує.

Дослідивши у сукупності надані докази та, проаналізувавши всі обставини справи, суд дійшов висновку про те, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ) з січня 2010 року по ІНФОРМАЦІЯ_4 включно проживали однією сім`єю. На це вказують відомості зафіксовані в досліджених документах щодо подій в особистому житті заявника, які повністю узгоджуються між собою як у просторі так і в часі, а також за колом осіб-учасників таких подій і відносин та підтверджуються письмовими заявами свідків.

Після смерті бабусі ОСОБА_3 у позивачки, як спадкоємця за законом, в силу ст. ст. 1261, 1268 ч. 1 ЦК України, виникло право на спадкування і прийняття спадщини. Однак позивачка не подала вчасно до нотаріального органу заяву про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені по справі обставини і визначені відповідно до них правовідносини суд виходить з такого.

Відповідно доданих позивачем копій документів та вказаних в позові обставин вбачається, що ОСОБА_1 дійсно не мала можливості звернутися до нотаріальної контори для оформлення спадщини.

Таким чином суд находить причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини поважною.

Як вказано в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Крім того, суд бере до уваги визнання позову відповідачем.

Судом встановлено, що позивач заяву про відмову від прийняття спадщини не подавав, від права на спадкування не усунутий.

Згідно ст. 206 ч.4 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Заява відповідача про визнання позову, яка подана до суду, не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Отже суд находить позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню. При цьому суд вважає, що строк для подання позивачем заяви про прийняття спадщини має буди подовжений до двох місяців.

Отже вимоги заявника є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2,3,4,12,13,19,89,258,259,263-265,293,315 ЦПК України, суд, -

В и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ) з січня 2010 року по ІНФОРМАЦІЯ_4 включно проживали однією сім`єю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк в два місяці для подання до уповноваженого нотаріального органу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Г. В. Терентьєв