печерський районний суд міста києва
15 лютого 2021 року Печерський районний суд міста Києва
суддя Батрин О.В.,
секретар судового засідання Шевченко Т.В.,
учасники справи:
позивач: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська мрія»
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська мрія» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,
У жовтні 2020 року позивач ОСББ «Печерська мрія» звернулося до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги. В обґрунтування позову послався на те, що відповідач є власником квартири АДРЕСА_1 , згідно з відомостями КП «Київського міського бюро технічної інвентаризації» від 17.08.2017 року та відповідно є співвласником багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 , які перебувають в управлінні ОСББ. Відповідно до положень Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» відповідач зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі на утримання будинку та прибудинкової території. Проте свої зобов`язання по оплаті послуг відповідач виконує не належним чином, внаслідок чого за період з липня 2018 року по вересень 2020 року відповідач має борг перед ОСББ за житлово-комунальні послуги в розмірі 18 375 грн. 34 коп. з урахуванням пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла на момент прострочення, від суми прострочення за кожен день порушення зобов`язання; 3% річних від суми заборгованості та інфляційних втрат, що послугувало підставою для звернення до суду.
Ухвалою суду від 30 жовтня 2020 року у справі відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
11 січня 2020 року від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи доказів, що підтверджують розмір понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу.
Відповідач правом на надання відзиву на позовну заяву, заяв, клопотань не скористався.
За таких обставин, суд розглянув справу в порядку заочного провадження відповідно до ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , згідно з відомостями КП «Київського міського бюро технічної інвентаризації» від 17.08.2017 року та відповідно є співвласником багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 .
29.09.2017 року за участю співвласників квартир та нежитлових приміщень будинків АДРЕСА_3 та АДРЕСА_2 , установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», співвласниками було прийнято рішення про створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська мрія» в будинках АДРЕСА_3 та АДРЕСА_2 .
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами, створюється об`єднання співвласників багатоквартирного будинку. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.
Згідно зі ст. 15 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник зобов`язаний виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.
Згідно зі статтею 16 Закону України «Про ОСББ» об`єднання має право встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів.
Оскільки відповідач є власником жилого приміщення у багатоквартирному будинку, то відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» він є співвласниками цього будинку та зобов`язаний оплачувати спожиті житлово-комунальні послуги (п. 10 ч. 1 ст. 7 цього ж Закону).
Згідно зі ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.
Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Воднчоас, з наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що відповідач належним чином не виконує своє зобов`язання перед позивачем з оплати спожитих житлово-комунальних послуг, в результаті чого за період з липня 2018 року по вересень 2020 відповідач має борг перед ОСББ за житлово-комунальні послуги.
Окрім того, з огляду на юридичну природу правовідносин сторін як грошових зобов`язань на них поширюється дія частини другої ст. 625 Цивільного кодексу України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання.
Закріплена в пункті 10 частини третьої ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» правова норма щодо відповідальності боржника за несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальні послуги у вигляді пені не виключає застосування правових норм, установлених у частині другій ст. 625 Цивільного кодексу України. Інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов`язання, вираженого в національній валюті, та трьох відсотків річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утриманими грошовими коштами, що підлягають сплаті кредиторові, тому ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов`язання.
Відповідно до ч. 1 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Згідно з ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення.
Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити 3% річних з простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Оскільки відповідач не виконує свій обов`язок по оплаті спожитих житлово-комунальних послуг, то суд приходить до висновку про стягнення з нього на користь позивача основної суми заборгованості, пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла на момент прострочення, від суми прострочення за кожен день порушення зобов`язання; 3% річних від суми заборгованості та інфляційні втрати, що у загальному розмірі становить 18 375 грн. 34 коп.
Окрім того, судом встановлено, що на підставі договору-доручення (ю) про надання правової допомоги від 03.02.2020 року, укладеного між Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Печерська мрія» та Адвокатським об`єднанням «Адвокатське бюро «ВІКО», Позивач користувався послугами адвоката та поніс витрати на професійну правничу допомогу на суму 12 000 гривень, що підтверджується Актом про надання правової допомоги від 11.12.2020 року та платіжним.
Право на професійну правничу допомогу гарантовано статтею 59 Конституції України, офіційне тлумачення якої надано Конституційним Судом України у рішеннях № 13-рп/2000 від 16.11.2000 р., № 23-рп/2009 від 30.09.2009 р. Зокрема, у рішенні № 23-рп/2009 від 30.09.2009 р. зазначено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема, в судах та інших державних органах, захист від обвинувачення тощо.
Згідно зі статті 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.
Відповідно до статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Згідно з частинами першою, третьою статті 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.
Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Як передбачено ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Таким чином, стороною позивача доведено обставини, на які посилається у позовній заяві, а стороною відповідача вони не спростовані.
Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.
Частиною четвертою статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, про обґрунтованість позову, а протилежного стороною відповідача суду не було доведено.
Згідно з частиною першою ст. 141 ЦПК України витрати понесені позивачем з оплати судового збору в розмірі 2 102,00 грн. підлягають стягненню з відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд,
Позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська мрія» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - задовольнити.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська мрія» заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 18 375 грн. 34 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська мрія» витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 12 000 грн. 00 коп. та судовий збір у в розмірі 2 102 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. В такому випадку рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду м. Києва або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відповідач ОСОБА_1 , АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Суддя О.В. Батрин