Справа № 219/1212/21
Провадження № 2/219/1328/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про залишення позовної заяви без руху)

15 лютого 2021 року Суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області дослідивши позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Часівоярський вогнетривкий комбінат» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини доходу у зв`язку із несвоєчасною виплатою заробітної плати,

В С Т А Н О В И В :

В провадження Артемівського міськрайонного суду Донецької облатсі 11.02.2021 року надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Часівоярський вогнетривкий комбінат» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини доходу у зв`язку із несвоєчасною виплатою заробітної плати.

Ознайомившись з вказаним позовом вважаю, що наявні підстави для залишення його без руху, оскільки він не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, з наступних підстав.

Згідно ч. 3-4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача, зокрема про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі лише у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Позивачем судовий збір не сплачено з посиланням на звільнення його від сплати судового збору за п. 1 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір». Однак вказане суд не приймає до уваги, оскільки за зазначеною нормою Закону передбачено звільнення від сплати судового збору позивачів у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, а позовні вимоги щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не є тотожними з позовними вимогами про стягнення заробітної плати (постанова Верховного Суду від 30.05.2018 у справі № 307/3251/16, постанова Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 12-301гс18).

За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР«Про оплату праці» середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (або за час вимушеного прогулу) під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Такий правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18).

У зв`язку з цим, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 908,00 грн. за вимогу майнового характеру про стягнення середнього заробітку (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу).

та надати суду оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору.

Отримувач коштів Донецьке ГУК/Бахмутська МТГ/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0005584

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним і може підлягати обмеженням, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Пелевін проти України» від 20 травня 2010 року, «Наталія Михайленко проти України» від 30 травня 2013 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року. Відтак в кожному випадку позивач (заявник) при зверненні до суду із позовом (заявою) повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Також, позивачем не викладено обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо загальної суми заборгованості, відсутня ціна позову, не зазначена сума заборгованості та відсутній відповідний розрахунок, позовні вимоги є не конкретизованими.

Таким чином позивачу необхідно визначитися з його позовними вимогами, а саме що саме він просить у суду стягнути з відповідача, зазначити ціну позову, викласти обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги; зазначити докази, що підтверджують вказані обставини, та здійснити сплату судового збору.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258-260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Часівоярський вогнетривкий комбінат» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини доходу у зв`язку із несвоєчасною виплатою заробітної плати - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, попередивши останнього про те, що у разі коли він відповідно до вказівок судді у встановлений строк виконає всі перелічені вимоги, заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

В разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.О. Худіна