Справа № 210/4874/18
Провадження № 2-п/211/76/21
У Х В А Л А

іменем України

09 грудня 2021 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Сарат Н.О.,

при секретарі Зоріній С.М.,

у відсутність сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07.02.2019 року по справі № 210/4874/18 за позовом Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення вартості безпідставно набутого майна, -

встановив:

Заочним рішенням Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 лютого 2019 року, винесеного у справі № 210/4874/18, позов Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення вартості безпідставно набутого майна.

27.09.2021 року відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення від 07.02.2019 року. В обґрунтування заяви зазначила, що не з`явилась у судове засідання через те, що не отримувала судові повістки. Проти позову заперечує, договір про надання послуг відповідач не укладала, з розрахунком заборгованості не згодна. У зв`язку з чим просить скасувати заочне рішення.

В судове засідання сторони не з`явилися, про дату слухання справи були повідомлені своєчасно та належним чином в порядку встановленому статтею 128 ЦПК України.

Представник позивача ОСОБА_2 до суду надала заяву про розгляд справи у відсутність, проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення заперечує, вважає рішення законним та обґрунтованим.

Відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали заяви, вважає, що заочне рішення не підлягає скасуванню, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В матеріалах наявні повернуті за строком зберігання судові повістки, відправлені рекомендованою кореспонденцією за адресою місця реєстрації відповідача ОСОБА_1 , що нею не оспорюється. Ці поштові відправлення не були вручені адресату під час доставки через її відсутність, у зв`язку із чим у поштовій скриньці адресата залишено повідомлення форми 22 щодо необхідності отримання рекомендованого відправлення. Поштові повідомлення повернуті відділенням поштового зв`язку до суду з відміткою «за незапитом». Тобто поштові відправлення з повістками не вручені з причин, незалежних від суду, який у встановленому процесуальним законом порядку вчинив необхідні дії, спрямовані на повідомлення учасників процесу про дату, час і місце розгляду справи, адже отримання рекомендованих листів адресатом є поза межами судового контролю. Обов`язок суду «повідомити» полягає в тому, щоб інформувати учасника про судове засідання, а не забезпечити його участь.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.01.2021 у справі № 922/623/20.

Крім того, в заяві відсутні посилання на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, предметом якої було стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Інші наведені відповідачем у вказаній заяві про скасування заочного рішення обставини не впливають на зміст оскаржуваного судового рішення та не є такими, які б не були враховані і досліджені судом при розгляді справи.

Як вбачається з матеріалів справи, між позивачем та відповідачем виникли правовідносини по наданню, з одного боку, та споживанню, з іншого боку, комунальних послуг по централізованому опаленню, які врегульовано Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 № 1875-IV, Законом України «Про теплопостачання» від 02.06.2005 № 2633-IV, Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи в розумний строк незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону спору про громадянські права та обов`язки цивільного характеру. Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України». Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи та постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами (пункт 46 рішення у справі «Рябих проти Росії»). Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII). Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 Конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

В даній ситуації суд виходить з того, що оскільки підставами скасування заочного рішення є необізнаність про перебування цивільної справи та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.259-260, 288 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07.02.2019 року по справі № 210/4874/18 за позовом Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення вартості безпідставно набутого майна - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Н. О. Сарат