ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2021 року м. Чернівці

справа № 718/1404/21

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Владичан А. І.

суддів: Перепелюк І.Б., Литвинюк І.М.

секретар: Герман Я.І.

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Поляк Марія Володимирівна, на ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 01 листопада 2021 року (головуючий у 1-й інстанції Мізюк В.М.),-

ВСТАНОВИВ:

15 червня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно.

Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 02 липня 2021 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 21 вересня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

01 листопада 2021 року ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області, в задоволенні клопотання представника позивача адвоката Поляк М.В. про поновлення строку на подання клопотання про призначення технічної експертизи документа у справі №718/1404/21 та призначення по справі технічної експертизи документів, відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Поляк Марія Володимирівна, подала апеляційну скаргу, в якій вважає її незаконною та необґрунтованою, а також такою, що постановлена з порушенням норм процесуального права, без з`ясування обставин, що мають значення для справи, тому підлягає скасуванню.

____________________________________________________________________________________

Провадження 22ц/822/1165/21

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що стороною позивача не наведено поважних причин пропуску процесуального строку звернення із клопотанням про призначення експертизи, оскільки на момент звернення до суду першої інстанції позивачці не було та об`єктивно не могло бути відомо про наявність документів, давності виконання яких, сторона позивача просить дослідити. Всі документи, які є об`єктом дослідження з`явилися в матеріалах справи вже після відкриття провадження, а деякі із них, вже після закриття підготовчого судового засідання.

Зазначала, що на адвокатські запити Брусницькою сільською радою надано документи, зі змісту яких не вбачається, що секретар Гриндей С.В. уповноважена виконкомом на вчинення нотаріальних дій, тому позивач звернулася до суду із позовом про визнання нікчемним заповіту складеного ОСОБА_3 .. Тобто, на момент звернення до суду із позовом, позивачці було відомо лише про рішення №6-1 від 05.11.2015 року «Про утворення виконавчого комітету Брусницької сільської ради», яке сама сільська рада надавала у відповіді на адвокатські запити представника позивача та зі змісту якого не вбачається, що на секретаря виконкому Гриндей С.В. покладено повноваження вчиняти нотаріальні дії. Жодних інших рішень сільська рада у відповідь на численні адвокатські запити не надавала.

Посилалася на те, що 04.10.2021 року, тобто після закриття підготовчого провадження по даній справі, секретарем Брусницької сільської ради Гриндей С.В., від власного імені, подано суду оригінали всіх витребуваних документів та копію ще одного рішення Брусницької сільської ради (яке ніким не витребовувалось) датованого 05 листопада 2015 року, яким на ОСОБА_4 також покладено повноваження вчиняти нотаріальні дії.

Вищевказані обставини свідчать про те, що на момент звернення позивачки до суду, їй не було відомо про наявність рішень, яким на секретаря сільської ради Гриндей С.В. покладено повноваження вчиняти нотаріальні дії, оскільки свій позов обґрунтований саме відсутністю таких повноважень.

Вказувала, що позивачка не мала жодної можливості подати клопотання про призначення експертизи давності документів, разом із позовною заявою, оскільки у відповіді на численні адвокатські запити Брусницька сільська рада цих рішень не надавала. У клопотанні про поновлення строку та призначення експертизи було зазначено, що позивачка дізналася про наявність рішень виконавчого комітету Брусницької сільської ради, яким на секретаря Гриндей С.В., ніби то покладено повноваження вчиняти нотаріальні дії, лише після відкриття провадження по справі, а тому очевидно не могла подати клопотання про призначення експертизи разом із позовом.

Однак, суд першої інстанції, незважаючи на викладене, за результатами розгляду клопотання, дійшов хибного висновку, що причини пропуску строку подання клопотання про призначення експертизи не є поважними та не підтверджуються жодними доказами.

Просить скасувати ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 01 листопада 2021 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до частини 12 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37 - 40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з частиною 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Згідно ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до пункту 10 частини першої статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвала суду першої інстанції щодо відмови поновити або продовжити пропущений процесуальний строк.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та забезпечення права на апеляційне та касаційне оскарження судових рішень.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю Конвенції як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, наданих сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями - доступ до суду.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Україна, як учасниця Конвенції, повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 4 грудня 1995 року). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 4 грудня 1995 року та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10 квітня 2003 року).

ЄСПЛ зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (пункт 110 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії»).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року).

Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним але і реальним (рішення ЄСПЛ від 16 грудня 1992 року у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції»).

Надмірний формалізм у трактуванні національного процесуального законодавства, згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Дослідивши матеріали справи колегією суддів встановлено, що ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 02 липня 2021 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно (а.с.42 т.1).

25 серпня 2021 року ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів та постановлено витребувати з Брусницької сільської ради Вижницького району Чернівецької області оригінал протоколу 13 сесії Брусницької сільської ради 07 скликання від 17.02.2017 року та оригінал рішення 13 сесії Брусницької сільської ради 07 скликання №280-13/17, та належним чином завірену копію реєстру для реєстрації нотаріальних дій Брусницької сільської ради за листопад 2015-лютий 2017 року. Вказані документи представити до 10.09.2021 року (а.с.133 т.1).

09 вересня 2021 року адвокатом Міцней В.Ф. подано заяву про відкладення розгляду даної справи, у зв`язку із перебуванням на лікарняному, а також відсутністю в матеріалах справи документів, які необхідні для подальшого призначення експертизи давності документа (а.с.137 т.1).

21 вересня 2021 року адвокатом Поляк М.В. до суду першої інстанції подано заяву про застосування до Брусницької сільської ради Вижницького району заходів процесуального примусу, а саме тимчасове вилучення для дослідження судом витребуваних документів (а.с.144 т.1).

Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 21 вересня 2021 року застосовано до Брусницької сільської ради Вижницького району заходи процесуального примусу, у вигляді тимчасового вилучення доказів, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.150-151 т.1).

04 жовтня 2021 року секретарем Брусницької сільської ради Гриндей С.В. подано до суду заяву із проханням про долучення до матеріалів справи оригінали витребуваних документів.

01 листопада 2021 року представник ОСОБА_1 адвокат Поляк М.В. подала суду клопотання про призначення технічної експертизи документів. Посилалася на те, що існує необхідність у дослідженні первісної редакції рішення Брусницької сільської ради №280-13/17 від 17.02.2017 року, яка не містила п.3 про уповноваження ОСОБА_4 на вчинення нотаріальних дій, а також дослідження іншого рішення Брусницької сільської ради №7-1/15 від 05 листопада 2015 року, яким начебто також надано останні повноваження вчиняти нотаріальні дії.

01 листопада 2021 року ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області, в задоволенні клопотання представника позивача адвоката Поляк М.В. про поновлення строку на подання клопотання про призначення технічної експертизи документа у справі №718/1404/21 та призначення по справі технічної експертизи документів, відмовлено.

Клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Поляк М.В., про поновлення строку на подачу клопотання про призначення експертизи, подано до суду 01 листопада 2021 року, тобто вже на стадії розгляду справи по суті, однак як на поважність причин такого пропуску посилається на те, що позивачу раніше не було відомо про наявність таких рішень Брусницької сільської ради.

Заява чи клопотання про поновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Колегія суддів вважає, що наведені у клопотанні підстави є поважними, оскільки на численні звернення позивача та її представника, не виконання ухвали суду, у вказаний судом строк, про витребування доказів, представником Брусницької сільської ради лише 04 жовтня 2021 року після постановлення ухвали про застосування заходів процесуального примусу, надано оригінали витребуваних документів. Такі документи були подані до суду після відкриття провадження та закриття підготовчого судового засідання, що унеможливило подання клопотання про призначення експертизи у визначений законом строк.

Згідно положень пункту 2 частини 2 статті 76 ЦПК України висновок експерта є доказом.

Обов`язок доказування і подання доказів врегульовано статтею 81 ЦПК України.

Подання доказів передбачено статтею 83 ЦПК України, частинами 2,4 які визначають, що позивач повинен подати суду докази разом з поданням позовної заяви; якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути поданий; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Наслідки пропущення процесуальних строків передбачені статтею 126 ЦПК України, відповідно до яких право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом; документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно частини 1 статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Колегія суддів вважає, що причини пропуску строку вказані позивачем у клопотанні про призначення експертизи, є поважними, тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відмову в задоволенні клопотання про поновлення строку на подання клопотання про призначення технічної експертизи документа.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Ураховуючи те що в даній справі висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Поляк Марія Володимирівна, задовольнити.

Ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 01 листопада 2021 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Дата виготовлення повного тексту постанови 09 грудня 2021 року.

Головуючий А.І. Владичан

Судді: І.Б. Перепелюк

І.М. Литвинюк