ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/970/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю

секретаря судового засідання - Долі М.А.,

представника позивача - ОСОБА_3.,

представника відповідача - Петренко Г.С.,

представника третьої особи - ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Лановенко Людмили Олегівни, Державного підприємства «Сетам», третя особа: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», ОСОБА_2 , про визнання акту про реалізацію предмета іпотеки, протоколу електронних торгів та проведених електронних торгів з реалізації квартири недійсними,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2020 ОСОБА_1 , в особі адвоката Філатової О.С., звернулася в Дарницький районний суд м. Києва із позовною заявою до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Лановенко Людмили Олегівни, Державного підприємтсва "СЕТАМ", третя особа ПАТ "Дельта Банк", в якому просила суд визнати недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 21.07.2020, винесеного приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Лановлено Л.О. в рамках виконавчого провадження № 60040900; визнати недійсним протокол № 490728 проведення електронних торгів від 15.07.2020 ДП "СЕТАМ"; визнати недійсними прилюдні торги з реалізації квартири АДРЕСА_1 , які відбулися через ДП "СЕТАМ" 15.08.2020.

Позовна заява обгрунтована тим, що представник боржника 20.08.2020 вперше ознайомився з матеріалами виконавчого провадження №60040900, яке перебуває на виконанні приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Лановенко Людмили Олегівни і дізнався про постанову про арешт майна (коштів) боржника, і дізнався про реалізацію квартири АДРЕСА_2 , яка належала ОСОБА_1 . Вважає, що в діях приватного виконавця та ДП "Сетам" щодо продажу з прилюдних торгів зазначеної квартири, наявні порушення, які суперечать вимогам Закону України "Про виконавче провадження" та Порядку реалізації арештованого майна, а саме боржнику не було направлено постанови про відкриття виконавчого провадження та не було повідомлено про реалізацію квартири, оскільки всі повідомлення помилково направлялися на іншу адресу, а не на адресу позивача. Винесена приватним виконавцем постанова про опис та арешт майна (коштів) боржника від 16.04.2020 не відповідає вимогам Закону України "Про виконавче провадження" та Інструкції з організації примусового виконання рішень. Приватним виконавцем було порушено порядок звернення стягнення на майно боржника, не було спочатку реалізовано інше майно боржника (списання коштів, реалізація рухомих речей, транспортних засобів, земельних ділянок та будинку); порядок визначення вартості майна, оскільки огляд квартири для визначення її вартості ні приватним виконавцем, ні суб"єктом оціночної діяльності не проводився; порядок реалізації арештованого майна, так як до заявки про направлення майна на реалізацію не було долучено поштове повідомлення про отримання сторонами листа про визначення вартості майна, а ДП "СЕТАМ" не повідомило приватного виконавця про необхідність усунення цього порушення. У порушення вимог Закону України "Про іпотеку", приватним виконавцем не отримана згода ТОВ "Український промисловий банк" на реалізацію квартири АДРЕСА_2 в рамках виконавчого провадження згідно виконавчого листа № 753/16664/15 від 10.05.2016 Дарницького районного суду м. Києва, де стягувачем є ПАТ "Дельта Банк". Виданий виконавчий лист не відповідає вимогами Закону України "Про виконавче провадження", тому приватний виконавець мав повернути його стягувачу без прийняття до виконання. Постанова про відкриття виконавчого провадження також не відповідає вимогам Інструкції з організації примусового виконання рішень.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 08.09.2020 відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу призначено до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи у судове засідання на 09.11.2020, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 - переможця електронних торгів.

07.10.2020 від приватного виконавеця Лановенко Л.О. до суду надійшов відзив на позовну заяву з копією матеріалів виконавчого провадження. У відзиві відповідач просить відмовити у задоволенні заявлених позовних вимог у повному обсязі посилаючись на наступне. У відповідності до вимог чинного законодавства приватним виконавцем було направлено на адресу боржника постанови від 11.09.2019 про відкриття виконавчого провадження, про арешт коштів боржника, про арешт майна боржника та про стягнення з боржника основної винагороди приватного виконавця, однак повернувся без вручення за закінченням терміну зберігання. Так само були повернуті без вручення постанови про арешт майна боржника та про розшук майна боржника від 07.10.2019, постанова від 16.04.2020 про опис та арешт майна (коштів) боржника; постанова від 27.04.2020 про призначення суб"єкта оціночної діяльності - суб"єкта господарювання та повідомлення боржника про визначення вартості майна від 28.04.2020. Заявка на реалізацію арештованого майна від 29.04.2020 була вручена адресату 04.05.2020. Під час здійснення виконавчого провадження приватним виконавцем не було вчинено жодних порушень законодавства, натомість позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та доказів того, що ці порушення вплинули на результати торгів.

12.10.2020 до суду надійшов відзив на позовну заяву від ДП "СЕТАМ", в якому зазначено, що електронні торги відбулися з дотриманням норм чинного на момент проведення елктронних торгів законодавства. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором торгів не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Жодним нормативним актом України не передбачено обов"язку організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. Позивача належним чином було повідомлено про проведення електронних торгів, про що свідчить копія листа ДП "СЕТАМ" від 17.06.2020. Вважає, що жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результати торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями у позовній заяві не доведено, тому просило відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, справу розглянути у відсутність представника ДП "СЕТАМ".

В судовому засіданні 09.11.2020 було долучено до справи відзив приватного виконавця та ДП "СЕТАМ", відкладено розгляд справи на 03.02.2021 та надано позивачу строк для подання відповіді на відзив.

09.11.2020 та 12.11.2020 представник третьої особи ОСОБА_2 - адвокат ОСОБА_4 через скриньку подала до суду письмові пояснення, в яких вказала про те, що реалізація квартири з торгів відбулася в рамках виконавчого провадження № 60040900, відкритого приватним виконавцем Лановенко Л.О., торги відбулися з дотриманням процедури їх проведення, жодних встановлених законом підстав для визнання торгів недійсними позивачем не зазначено. Незгода із діями приватного виконавця має самостійний спосіб оскарження та не може бути підставою для визнання торгів недійсними.

У судовому засіданні 03.02.2021 представник позивача заявив клопотання про залучення переможця електронних торгів ОСОБА_2 в якості належного відповідача та про зміну підстав позову.

Протокольною ухвалою суду від 03.02.2021 відмовлено у залученні переможця електронних торгів ОСОБА_2 в якості належного відповідача та про зміну підстав позову, оскільки вказані клопотання подані до суду з пропуском встановленого законодавством строку.

Представник приватного виконавця в судовому засіданні заперечував щодо задоволення заявлених позовних вимог.

Представник третьої особи ОСОБА_2 також у суді просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадженні приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Лановенко Л.О. перебуває виконавче провадження № 60040900 з виконання виконавчого листа № 753/16664/15, виданого Дарницьким районним судом м. Києва від 10.05.2016 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ "Дельта Банк" заборгованості у розмірі 1 506 685,86 грн. (а. с. 161 - 162, 164 - 164а).

Постановою приватного виконавця від 16.04.2020 було проведено опис та накладено арешт на майно боржника, а саме квартиру АДРЕСА_2 (а. с. 178а - 179а).

27.04.2020 постановою приватного виконавця було призначено суб"єкта оціночної діяльності - суб"єкта господарювання ТОВ "Євроексперт Груп" для участі у виконавчому провадженні та зобов"язано надати письмовий звіт з експертної оцінки описаного та арештованого майна (а. с. 208 - 208а).

28.04.2020 ТОВ "Євроексперт Груп" складено звіт, відповідно до якого вартість об"єкут оцінки становить 920 860,00 грн. (а. с. 208 б -215).

28.04.2020 приватним виконавцем на адресу боржника направлено лист із копією звіту про оцінку майна (а. с. 223 - 223 а, 223 б - 224, 224 а ).

29.04.2020 приватним виконавцем сформовано та направлено на адресу ДП "СЕТАМ" заявку на реалізацію арештованого майна (а. с. 225 - 225 а).

Відповідно до протоколу № 490728 від 15.07.2020 електронні торги з реалізації квартири АДРЕСА_2 за стартовою ціною 736 688,00 грн. відбулись, переможцем електронних торгів було визначено учасника 7 ОСОБА_2 (а. с. 227 - 227 б).

21.07.2020 приватним виконавцем складено Акт про реалізацію предмета іпотеки (а. с. 228 - 228 а).

Предметом позовних вимог є визнання недійсним акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів та визнання електронних торгів недійсними.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про виконавче провадження", виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, передбачено саме Законом України "Про виконавче провадження" та Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 року №512/5.

Законом України "Про виконавче провадження" встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження.

Організація та проведення електронних торгів регулюється Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою палатою ВС у постановах від 21.11.2018 у справі №465/650/16-ц та від 23.01.2019 у справі №522/10127/14-ц, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством, щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Згідно із ч.1 ст. 650 ЦК особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу, одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (ч.1 ст.655 ЦК).

У ч.4 ст. 656 ЦК встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей та цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їх суті.

Наведене узгоджується з нормами ч.4 ст.656 ЦК, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їх суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (стст.203, 215 ЦК) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Згідно з п.4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем.

В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, унесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізособи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановчі документи, що підтверджують право власності боржника на майно (п.5 розд.X).

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є ДВС та організатор електронних торгів. Покупцем, відповідно, є переможець електронних торгів.

У ч.4 ст.263 ЦПК визначено, що при виборі й застосуванні норми права до спірних правовідносин суд ураховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах ВС.

Виходячи з наведеного, сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - ДВС та організатор електронних торгів - та покупець - переможець електронних торгів.

У п.26 постанови Пленуму Верховного Суду України від 6.11.2009 №9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» судам роз`яснено, що особами, які беруть участь у справі про визнання правочину недійсним, є насамперед сторони правочину.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст.216 ЦК в разі недійсності правочину кожна зі сторін зобов`язана повернути другій стороні в натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає в користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів або іншої заінтересованої особи, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно, виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Відповідно до ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Звертаючись із позовом про визнання недійсними електронних торгів, ОСОБА_1 пред`явила позов лише до однієї зі сторін правочину - продавців: приватного виконавця та організатора електронних торгів - ДП «СЕТАМ». Переможець оскаржуваних прилюдних торгів ОСОБА_2 був залучений до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, за ініціативою суду при відкритті провадження. Представник позивача вказану ухвалу отримав 24.09.2020, однак у встановлені строки не звернувся до суду із клопотанням про залучення до участі у справі ОСОБА_2 в якості співвідповідача.

Згідно з вимогами ч. 1, ч. 3 ст. 62 Закону України «Про виконавче провадження» (вредакції Закону №606-ХІV) реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону.

Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України.

Відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).

При цьому, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмових повідомлень державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів.

Оскільки позовна заява подана до суду не до всіх відповідачів, які мають відповідати за даним позовом, стороною позивача не надано до суду доказів порушення порядку проведення електронних торгів, а дії державного виконавця у виконавчому провадженні мають самостійний порядок оскарження і не можуть бути підставою для визначення торгів недійсними, тому суд вважає, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись 4, 7, 9, 11, 12, 13, 76 - 81, 141, 229, 235, 247, 259, 263 - 265, 272, 273, 274 - 279, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Лановенко Людмили Олегівни, Державного підприємства «Сетам», третя особа: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», ОСОБА_2 , про визнання акту про реалізацію предмета іпотеки, протоколу електронних торгів та проведених електронних торгів з реалізації квартири недійсними - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: М.О. Заставенко

Повний текст рішення виготовлений 15.02.2021