ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2021 року м. Черкаси

Справа № 712/7534/21
Провадження № 22-ц/821/1837/21

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Єльцова В. О.

суддів: Бородійчука В. Г., Карпенко О. В.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: Виконавчий комітет Черкаської міської ради

розглянув у порядку письмового провадження апеляційні скарги ОСОБА_1 та виконавчого комітету Черкаської міської ради на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Черкаської міської ради про відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

1.Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

Позивач звернувся до суду з позовом до Виконавчого комітету Черкаської міської ради про відшкодування моральної шкоди,

Свої вимоги обґрунтовує тим, що він звернувся до відповідача із запитом про надання публічної інформації про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, що можуть бути використані під забудову (будівництво) індивідуального гаражу із зазначенням координат їх розміщення.

Однак, відповідачем не надано відповідь на запит.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 27.05.2021 р. у справі № 580/2421/21 визнано протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Черкаської міської ради щодо ненадання йому публічної інформації за запитом від 23.03.2021 в визначений законом п`ятиденний строк.

Позивач зазначає, що такими протиправними діями відповідача йому завдана моральна шкода, яка полягає у стражданні та приниженні, яких він зазнав, порушення його прав з боку суб`єкта владних повноважень, що викликало у нього негативні емоції, погане самопочуття, пригнічений настрій, йому довелося присвячувати багато часу, на захист порушеного права, також це завдало йому страждань, як учаснику бойових дій, для яких передбачено першочергове відведення земельних ділянок, що є підставою для стягнення з відповідача на його користь моральної шкоди, яку вона оцінює в розмірі 24000 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто з виконавчого комітету Черкаської міської ради (м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 36, ) на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 1000 гривень.

В іншій частині позову позивачу відмовити.

Стягнуто з виконавчого комітету Черкаської міської ради на користь держави судовий збір в сумі 2270 грн.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що враховуючи вищевикладені норми права, всі обставини даної справи, наявність в матеріалах справи доказів, обсяг заподіяної позивачу шкоди, глибину та тривалість її моральних страждань внаслідок порушення розумних строків розгляду звернення, та враховуючи те, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 27.05.2021 визнано протиправною бездіяльність відповідача щодо недотримання встановленого п`ятиденного строку надання інформації на запит позивача на інформацію, що призвело до необхідності позивача для звернення до суду, суд з урахуванням засад розумності та справедливості, вважає про наявність правових підстав для стягнення моральної шкоди в розмірі 1000 гривень.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

У вересні 2021 року ОСОБА_1 подав до Черкаського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просив рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року змінити, шляхом збільшення розміру моральної шкоди, яка підлягає стягненню з 1000 грн. до 24000 грн.

Відповідачем також було оскаржено рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року в апеляційному порядку, де в апеляційній скарзі відповідач просив скасувати рішення та повністю відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга ОСОБА_1 мотивована тим, при вирішенні справи та встановлення розміру заподіяної моральної шкоди в сумі 1 000 грн., суд першої інстанції не було обґрунтовано неможливість застосування такої величини, як «мінімальний розмір заробітної плати» за кожен місяць завдання моральної шкоди.

ОСОБА_1 вказує, що судом не було враховано всю сукупність характеру правопорушення, глибини фізичних і душевних страждань, погіршення здібностей позивача, позбавлення його можливості їх реалізації (права на отримання земельної ділянки як учаснику АТО), ступеня вини Відповідача, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення, що ускладнювало здійснення свого права на доступ до публічної інформації, і як наслідок доступу до інформації про земельні ділянки з метою реалізації права на отримання земельної ділянки під забудову, та в силу законних сподівань на пільгу визначену законодавством на першочергове отримання такої ділянки.

Вважає, що рішення суду не відповідає фактичним обставинам справи, нормам цивільного та процесуального законодавства, а тому підлягає зміні шляхом повного задоволення його позовних вимог.

Апеляційна скарга виконавчого комітету Черкаської міської ради мотивована тим, що при вирішенні справи, районним судом не надано належної оцінки тому, що позивач не надав достатніх, достовірних та належних доказів заподіяння йому душевних страждань відповідачем.

В рішенні суду першої інстанції не наведені докази, якими позивач доводив, що така моральна шкода дійсно мала місце, та яким чином вона могла виникнути за 20 днів неотримання, як стверджує позивач, відповіді на його запит.

Відзив на апеляційну скаргу.

У відзиві н апеляційну скаргу, що надійшов від Виконавчого комітету Черкаської міської ради, зазначено, що доводи апеляційної скарги є необгрунтованими і такими, що не дають суду підстав для її задоволення.

Виконавчий комітет Черкаської міської ради вважає, що позивач не надав суду будь-яких доказів, фактичних даних про те, на підставі яких, суд може встановити наявність обставин, що обґрунтовують позовні вимоги і крім того, вважає, що позовні вимоги є надуманими і такими, що не підлягають задоволенню.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 27.05.2021 року визнано протиправною бездіяльність виконавчого комітету Черкаської міської ради щодо недотримання встановленого законом п`ятиденного строку надання інформації на запит ОСОБА_1 від 23.03.2021 року.

Зазначеним рішенням суду встановлено, що 23.03.2021 року ОСОБА_1 звернувся до Виконавчого комітету Черкаської міської ради із запитом (вх. від 29.03.2021), в якому просив надати інформацію про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, що можуть бути використані під забудову (будівництво) індивідуального гаражу із зазначенням координат їх розміщення.

Листом від 12.04.2021 № 3819-2 Виконавчий комітет Черкаської міської ради позивачу був наданий перелік земельних ділянок, що пропонуються для здійснення забудови.

Отже, вказаним рішенням суду встановлено бездіяльність Виконавчого комітету Черкаської міської ради щодо порушення строків надання інформації на запит позивача.

Мотивувальна частина

Позиція Апеляційного суду

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційні скарги не підлягають до задоволення.

Мотиви, з яких виходить Апеляційний суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Згідно із ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ст. 1 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», високі Договірні сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією права і свободи, визначенні в розділі І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

В силу ст. 13 розділу І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Судом першої інстанції було встановлено і дану обставину сторони не спростували, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року визнано протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Черкаської міської ради щодо недотримання встановленого законом п`ятиденного строку надання інформації на запит на інформацію.

Отже, вказаним рішенням суду встановлено наявність факту вини відповідача, заподіяної позивачу своєю бездіяльністю.

Стаття 56 Конституції України передбачає, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також, ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також, з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно зі ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Ст. 1174 ЦК України визначено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи.

Пунктом 3 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4 встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Пунктами 4, 5 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4 визначено, що у позовній заяві про відшкодування моральної шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, яким неправомірними діями чи бездіяльністю заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами підтверджується. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суди, зокрема, повинні з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Згідно з пунктом 9 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4 розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Задовольняючи частково позовні вимоги ОСОБА_1 , суд першої інстанції правильно виходив з того, що судовим рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 27 травня 2021 року фактично встановлено протиправність бездіяльність Виконавчого комітету Черкаської міської ради, що є підставою для відшкодування моральної шкоди. Суд першої інстанції в мотивувальній частині рішення виклав відповідні мотиви встановлення наявності причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями відповідача.

Встановивши факт заподіяння позивачу моральної шкоди, підставою якої є встановлена рішенням адміністративного суду бездіяльність Виконавчого комітету Черкаської міської ради, суд першої інстанції прийшов до висновку, що достатньою та справедливою для компенсації моральних страждань буде грошова сума 1 000 грн.

Європейський суд з прав людини зауважив, що оцінка моральної шкоди за своїм характером є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, § 62, ЄСПЛ від 12 липня 2007 року).

При визначенні розміру моральної шкоди суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Зміст понять «розумність» та «справедливість» при визначенні розміру моральної шкоди розкривається і в рішеннях Європейського Суду, який при цьому виходить з принципу справедливої сатисфакції, передбаченої статтею 41 Конвенції. Зокрема, рішеннях «Тома проти Люксембургу», «Калок проти Франції» (2000) та «Недбала проти Польщі», Європейський Суд дійшов висновку, що сам факт визнання порушеного права є адекватним засобом для згладжування душевних страждань і справедливої сатисфакції.

Враховуючи конкретні обставини справи, характер спірних правовідносин, тривалість моральних страждань позивача у зв`язку з необхідністю докладення додаткових зусиль для доведення своїх вимог щодо розгляду його звернень, колегія суддів погоджується з висновком районного суду про те, що відшкодування моральних збитків повинно бути визначено у грошовому виразі.

В доводах апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначив, що сума відшкодування в розмірі 1 000 грн. є надто малою та наполягав на задоволенні його вимог в повному обсязі.

В доводах апеляційної скарги виконавчого комітету Черкаської міської ради зазначено, що в судовому засіданні не було встановлено та доведено факт заподіяння шкоди відповідачем позивачу, тому розмір стягнутої шкоди не відповідає обставинам справи та в позові необхідно відмовити.

Враховуючи обставини справи, апеляційний суд вважає, що доводи апеляційних скарг не можуть бути підставою для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції з слідуючих підстав.

Заподіяння шкоди позивачу діями відповідача встановлено рішенням Черкаського окружного адміністративного суду, тому позивач в порядку цивільного судочинства був наділений правом звернення до суду за захистом своїх прав.

Задовольняючи позовні вимоги частково, суд виходив з засад розумності та справедливості, розмір відшкодування моральної шкоди в сумі 1 000 грн. є достатнім та співмірним із тривалістю порушень прав позивача та характером завданої йому з боку уповноважених органів держави немайнової шкоди. Стягнення у такому розмірі не є надто мізерним та надто надмірним, враховує інтереси держави, не призведе до порушення балансу прав та інтересів конкретного громадянина і суспільного інтересу.

У відповідності ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що постановлене у справі рішення є законним та обґрунтованим і підстав для його зміни чи скасування за наведеними у скарзі доводами колегія суддів не вбачає, оскільки її доводи суттєвими не являються, носять суб`єктивний характер, не відповідають обставинам справи і правильності висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Черкаський апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та Виконавчого комітету Черкаської міської ради, залишити без задоволення.

Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Черкаської міської ради про стягнення моральної шкоди, залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови,лише у випадку якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Головуючий

Судді: