Справа № 635/975/21
Провадження № 2/635/1914/2021
УХВАЛА

09 лютого 2021 року сел. Покотилівка Харківського районного суду Харківської області

Суддя Харківського районного суду Харківської області Бобко Т.В. розглянувши матеріали позовної заяви голови Харківської обласної громадської організації «Наука освіта і правозахист» Вяткіна С.В., який діє по захисту прав та інтересів ОСОБА_1 , до Товариства з обмеженою відповідальністю «Відродження» про порушення права отримання відповіді на звернення та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 , як голова Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист», який діє по захисту прав та інтересів ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати, що відповідач порушив право ОСОБА_1 на отримання відповіді на звернення та зобов`язати відповідача надати відповідь на звернення.

Зазначена позовна заява за формою та змістом не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частиною 5 вказаної статті передбачено, що у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

В порушення вказаних вимог у позовній заяві не зазначений реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб), а також номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України позивача; не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) відповідача, не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

За змістом ст. 62 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою. У разі задоволення заявленого клопотання щодо посвідчення довіреності фізичної особи на ведення справи, що розглядається, суд без виходу до нарадчої кімнати постановляє ухвалу, яка заноситься секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, а сама довіреність або засвідчена підписом судді копія з неї приєднується до справи. Довіреність фізичної особи, за зверненням якої прийнято рішення про надання їй безоплатної вторинної правничої допомоги, може бути посвідчена посадовою особою органу (установи), який прийняв таке рішення. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність . У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним цифровим підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Так, на підтвердження повноважень щодо представництва інтересів ОСОБА_1 , голова Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист» Вяткін С.В. надав суду копію «довіреності» від 12 вересня 2017 року, засвідчену заступником голови Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист» ОСОБА_3 , виготовлену шляхом рукописного заповнення окремих граф бланку довіреності Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист», де зазначено, що довіреність видана від імені ОСОБА_1 на ім`я ОСОБА_2 .

Однак, зазначений документ не може визнаватися доказом наявності повноважень ОСОБА_2 на представництво інтересів ОСОБА_1 у розумінні ст.ст. 60,62 ЦПК України.

Громадяни України мають право на свободу об`єднання у політичні партії та громадські організації для здійснення і захисту своїх прав і свобод та задоволення політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів, за винятком обмежень, встановлених законом в інтересах національної безпеки та громадського порядку, охорони здоров`я населення або захисту прав і свобод інших людей (частина перша статті 36 Конституції України).

Громадське об`єднання - це добровільне об`єднання фізичних осіб та/або юридичних осіб приватного права для здійснення та захисту прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних, та інших інтересів (частина перша статті 1 Закону України «Про громадські об`єднання»).

Громадське об`єднання за організаційно-правовою формою утворюється як громадська організація або громадська спілка. Громадська організація - це громадське об`єднання, засновниками та членами (учасниками) якого є фізичні особи (частини друга та третя статті 1 вказаного Закону).

Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (частина друга статті 55 Конституції України). Реалізація цього права забезпечується у відповідному виді судочинства і в порядку, визначеному процесуальним законом.

Права громадської організації на звернення до суду в інтересах своїх членів чи інших осіб Закон «Про громадські об`єднання» не деталізує. Відтак, такі права реалізуються відповідно до положень інших законів.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

У даному випадку ОСОБА_2 звертається з позовом в інтересах ОСОБА_1 , вважаючи, що він як голова громадської організації має право діяти в інтересах ОСОБА_1 ..

Отже, з метою забезпечення інтересів правосуддя, виконання завдання цивільного судочинства ЦПК України не передбачає права громадської організації бути представником у суді, оскільки таке право за змістом ст.ст. 60, 62 ЦПК України належить лише адвокату або законному представнику з наданням належних повноважень. Ці вимоги законодавства щодо представництва у цивільному процесі є чіткими та передбаченими для позивача і Харківської обласної громадської організації «Наука,освіта та правозахист».

Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє (частина перша статті 237 Цивільного кодексу України).

Представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі (частити перша і третя статті 244 Цивільного кодексу України).

Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи (ст. 62 ЦПК України).

Наявна у матеріалах справи копія документа з назвою «довіреність» від 12 вересня 2017 року, долучена до позовної заяви, не є довіреністю, яка б відповідала наведеним вище вимогам Закону.

Така ж правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №199/1478/17.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч. 1 ст. 185 ЦПК України).

Враховуючи ту обставину, що позовна заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України з підстав, викладених вище, а також оскільки ОСОБА_2 , який діє як голова Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист», звертається з позовом в інтересах ОСОБА_1 , який надав довіреність ОСОБА_2 , що засвідчена заступником голови ХОГО-НОН Котко О.В., проте суду не надано документу на підтвердження повноважень посвідчувати вказаною організацією довіреність Доброноса П.І. та представляти його інтереси, суд залтшає позовну заяву без руху та надає позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст. ст. 58, 60, 62, 175, 177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву голови Харківської обласної громадської організації «Наука освіта і правозахист» Вяткіна С.В. який діє по захисту прав та інтересів ОСОБА_1 , до Товариства з обмеженою відповідальністю «Відродження» про порушення права отримання відповіді на звернення та зобов`язання вчинити певні дії- залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо вона відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В.Бобко