Провадження № 2-з/946/106/21
УХВАЛА

07 грудня 2021 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Пащенко Т.П.

при секретарі Топтигіної О.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Ізмаїлі заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Долинського Миколи Миколайовича, державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - публічне акціонерне товариство акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» про визнання результатів торгів недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів №543865 від 23.06.2021 року,-

ВСТАНОВИВ:

01.12.2021 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Долинського М.М., державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору публічне акціонерне товариство акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» про визнання результатів торгів недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів №543865 від 23.06.2021 року.

Разом із позовною заявою ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , та заборони ОСОБА_2 та будь-яким особам здійснювати дії, направлені на примусове проникнення до квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 95,2 кв.м, та здійснювати дії, направлені на виселення та /або зняття з реєстрації осіб, що проживають та зареєстровані у вказаній квартирі. В обґрунтування заяви зазначає, що заочним рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 26.03.2012 року по справі № 2-1342/11 стягнуто солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь АТ «УКРГАЗБАНК» заборгованість за кредитним договором № 194-08/П-14 від 29.05.2008 року в сумі 924 143,67 грн. Рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 14.12.2016 року по справі №500/7734/13 звернуто стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 194-08/П-14 від 29.05.2008 року, а саме на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 95,2 кв.м. У вказаному рішенні зазначено що, на спірні правовідносини поширюється дія Закону України №1304-VІІ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», та на період чинності зазначеного Закону не підлягають примусовому виконанню рішення суду, як про звернення стягнення на предмет іпотеки, так і про виселення. 23 червня 2021 року ДП «Сетам» проведені електронні торги з реалізації лоту № 480723, а саме предмета іпотеки житлового квартири АДРЕСА_1 , результати яких оформлені протоколом № 543865 від 23 червня 2021 року. Торги відбулися та визначено їх переможця - ОСОБА_2 , що мешкає в АДРЕСА_3 (іпн. НОМЕР_1 ). Згідно з відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на квартиру заявника, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 95,2 кв.м. зареєстровано приватним нотаріусом Ізмаїльського нотаріального округу Гіренко М.М. за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серія та номер 3032, виданого 28.09.2021 р. Підставами звернення до суду з позовом є переоформлення права власності на квартиру, яка належить ОСОБА_1 , із порушенням вимог діючого законодавства, а саме, без повідомлення його належним чином про це, а також, передаючи майно на примусову реалізацію приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Долинський М.М. порушив мораторій, який був встановлений у Законі України «Про мораторій та стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті». Зазначає, що вказаний Закон не дозволяв органам і посадовим особам, які здійснюють примусове виконання рішень про звернення стягнення на предмет іпотеки та провадять конкретні виконавчі дії, вживати заходи, спрямовані на примусове виконання таких рішень стосовно окремої категорії боржників чи іпотекодавців, які підпадають під дію положень цього Закону на період його чинності, (постанова Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2021 року у справі № 161/21094/19, провадження № 61-3427св21). При цьому ОСОБА_2 намагається виселити позивача, заволодіти його єдиним майном, та позбавити його права користування власною квартирою, дзвонить йому та погрожує з поліцією виселити його посеред зими. Квартира є єдиним житлом позивача. В даній квартирі мешкає позивач, його дружина, син, невістка та їх малолітній син. На теперішній час квартира перебуває у власності ОСОБА_2 , а тому існує ризик, що остання в подальшому буде розпоряджатись квартирою на власний розсуд (продати, здати в оренду, тощо), про, що неодноразово було заявлено в телефонній розмові. До жовтня 2021 року заявник не знав про те, що його квартира продана та про те, що існує виконавче провадження №64357986, відкрите приватним виконавцем Долинським М.М. щодо реалізації квартири. Під час відкриття виконавчого провадження № 64357986, та реалізації квартири діяв мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті. Отже, у приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Долинського М.М. були відсутні правові підстави для передачі спірної квартири на примусову реалізацію. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову призведе до незаконного виселення із квартири та значно ускладнить або взагалі зробить неможливим виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Відповідно до п.1-3 ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; інше.

Дослідивши матеріали заяви та встановивши обставини у зв`язку з якими заявник просить вжити заходи забезпечення позову, суд вважає за необхідне задовольнити заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову частково, з огляду на наступне.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Метою забезпечення позову є збереження матеріального об`єкта спору до вирішення справи в суді.

Верховним Судом України у постанові від 25.05.2016 року по справі №6-605цс16 зроблено висновок, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Із матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Ізмаїльського міськрайонного суд від 26.03.2012 року по справі № 2-1342/11 стягнуто солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь АТ «УКРГАЗБАНК» заборгованість за кредитним договором № 194-08/П-14 від 29.05.2008 року в сумі 924 143,67 грн.

03.02.2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Долинським М.М. відкрито виконавче провадження №64357986 щодо виконання виконавчого листа №2-1342/11, виданого 22.02.2013 року Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області щодо стягнення солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь АТ «УКРГАЗБАНК» заборгованості за кредитним договором № 194-08/П-14 від 29.05.2008 року в сумі 924 143,67 грн.

23.06.2021 року ДП «Сетам» проведені електронні торги з реалізації лоту № 480723, а саме предмета іпотеки житлового квартири АДРЕСА_1 , результати яких оформлені протоколом № 543865 від 23.06.2021 року.

Звертаючись із заявою про забезпечення позову позивач вказує, що невжиття термінових заходів забезпечення позову призведе до можливого розпорядження відповідачем квартирою та значно ускладнить або взагалі зробить неможливим виконання рішення суду про задоволення позову.

Суд вважає, що накладення арешту на квартиру є доцільним, достатнім та співрозмірним позовним вимогам, тому заява ОСОБА_1 про забезпечення позову в частині накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 підлягає задоволенню.

В частині забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_2 та будь-яким особам здійснювати дії, направлені на примусове проникнення до квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 95,2 кв.м, та здійснення дій, направлених на виселення та /або зняття з реєстрації осіб, що проживають та зареєстровані у вказаній квартирі, суд вважає за необхідне відмовити, оскільки позивачем не надано суду доказів, які б свідчили про здійснення ОСОБА_2 або будь-якими іншими особами дій, направлених на примусове проникнення до квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 95,2 кв.м, та /або спрямованих на зняття з реєстрації осіб, що проживають та зареєстровані у вказаній квартирі.

У відповідності до ч.ч. 1,2,3, 5 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

На переконання суду, у даному випадку доцільним є застосування заходів зустрічного забезпечення позову для унеможливлення зловживання заявником своїми процесуальними правами, а також для забезпечення відшкодування можливих збитків відповідачці, які пов`язані із вжиттям заходів забезпечення позову.

Частиною 4 ст. 155 ЦПК України визначено, що зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.

Таким чином, враховуючи, що накладення арешту на вказані грошові кошти може спричинити відповідачці збитки, суд вважає за необхідне, в порядку зустрічного забезпечення позову зобов`язати ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області 10 000,00 гривень, що є співмірним із розміром збитків, яких може зазнати відповідачка у зв`язку із забезпеченням позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150, 153, 157 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Долинського Миколи Миколайовича, державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - публічне акціонерне товариство акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» про визнання результатів торгів недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів №543865 від 23 червня 2021 року задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

В задоволенні решти вимог заяви про забезпечення позову - відмовити.

В порядку зустрічного забезпечення, зобов`язати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків « НОМЕР_2 », протягом десяти днів з дня підписання цієї ухвали внести на депозитний рахунок Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області 10 000,00 грн. (десять тисяч) гривень та подати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Депозитний рахунок Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області за такими реквізитами: отримувач: ТУ ДСА України в Одеській області, код отримувача (ЄДРПОУ): 26302945, банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ, МФО: 820172 розрахунковий рахунок: UA0005435.

У разі не надання ОСОБА_1 доказів зустрічного забезпечення у визначений судом строк до 17 грудня 2021 року, скасувати ухвалу про забезпечення позову від 07 грудня 2021 року та скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Виконання ухвал з питань забезпечення позову здійснюється негайно в порядку, встановленому законом для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області шляхом подачі в 15 денний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя: Т.П.Пащенко