ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2021 року

м. Харків

справа № 619/2923/20

провадження № 22-ц/818/1624/21

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Маміної О.В.,

суддів: Пилипчук Н.П., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря: Сізонової О.О.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідачі ОСОБА_2 , приватний нотаріус Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Коробець Олена Миколаївна

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Коробець Олени Миколаївни про визнання договорів недійсними

за апеляційною скаргою ОСОБА_2

на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 07 грудня 2020 року у складі судді Калмикової Л.К., -

в с т а н о в и в :

18 червня 2020 року ОСОБА_1 звернувся у суд з позовом до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Коробець Олени Миколаївни, у якому, з урахуванням уточнень від 25 вересня 2020 року, просив:

-визнати недійсним попередній договір від 28.07.2017 № 3/23, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

-визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 21.09.2017 № 3142, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

-визнати недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку від 21.09.2017 № 3139 укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

-зобов`язати ОСОБА_2 повернути земельну ділянку кадастровий номер :00:003:2031, загальною площею 0,0401 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , передану за договором купівлі-продажу від 21.09.2017 ОСОБА_1 ;

-зобов`язати ОСОБА_2 повернути житловий будинок загальною площею 78,9 км.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 , переданий за договором купівлі-продажу від 21.09.2017 ОСОБА_1

07.12.2020 представник позивача - адвокат Гринько К.В. при розгляді справи судом першої інстанції заявив клопотання про витребування у приватного нотаріуса Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. реєстру нотаріальних дій від 21.09.2017, договір купівлі-продажу земельної ділянки від 21.09.2017 № 3142 та договір купівлі-продажу житлового будинку від 21.09.2017 р. №3139, призначення судової почеркознавчої експертизи,проведення якої просив доручити судовим експертам ХНІДСЕ ім. Засл.Проф. М.С.Бокаріуса, на вирішення якої просив поставити такі питання:

- чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 у реєстрі нотаріальних дій приватного нотаріуса Дергачівського нотаріального округу Харківської області Коробець Олени Миколаївни від 21.09.2017 , тією особою, від імені якої він зазначений?

- чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 у договорі купівлі-продажу земельної ділянки від 21.09.2017 № 3142 та договорі купівлі-продажу житлового будинку від 21.09.2017 № 3139 тією особою, від імені якої він зазначений ?

- чи ідентичні підписи ОСОБА_1 , які виконані у реєстрі нотаріальних дій від 21.09.2017 підписам, які виконані у договорі купівлі-продажу земельної ділянки від 21.09.2017 № 3142 та договорі купівлі-продажу житлового будинку від 21.09.2017 № 3139.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 07 грудня 2020 року клопотання представника позивача ОСОБА_3 задоволено.

Витребувано у приватного нотаріуса Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. реєстр нотаріальних дій від 21.09.2017щодо договору купівлі-продажу земельної ділянки від 21.09.2017 № 3142 та договору купівлі-продажу житлового будинку від 21.09.2017 №3139, а також вказані договори. Призначено у справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам ХНДІСЕ імені Заслуженого професора М.С.Бокаріуса.

На вирішення експертів поставлено питання:

- чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 у реєстрі нотаріальних дій приватного нотаріуса Дергачівського нотаріального округу Харківської області Коробець Олени Миколаївни від 21.09.2017, тією особою, від імені якої він зазначений ?

- чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 , у договорі купівлі-продажу земельної ділянки від 21.09.2017 № 3142 та договорі купівлі-продажу житлового будинку від 21.09.2017 № 3139, тією особою, від імені якої він зазначений ?

- чи ідентичні підписи ОСОБА_1 , які виконані у реєстрі нотаріальних дій від 21.09.2017 підписам, які виконані у договорі купівлі-продажу земельної ділянки від 21.09.2017 № 3142 та договорі купівлі-продажу житлового будинку від 21.09.2017 № 3139

В розпорядження експертів надано матеріали цивільної справи, вільні зразки почерку та підпису ОСОБА_1 .

Експертів попереджено про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покладено на позивача ОСОБА_1 .

Провадження у справі зупинено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції в частині зазначення, що «В розпорядження експертів надати вільні зразки почерку та підпису ОСОБА_1 », а в іншій частині ухвалу залишити без змін.

Вказує, що суд долучив до матеріалів справи та надав в розпорядження експертів сумнівні зразки підпису позивача, які були надані стороною позивача за відсутності доказів належності та відповідності зазначених зразків підпису саме підпису ОСОБА_1 , навіть незважаючи на заперечення відповідача, який у судовому засіданні наголошував на дотримання порядку щодо правильності відібрання таких зразків підпису у учасника справи.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 ОСОБА_3 просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Відзив мотивовано тим, що відповідач не надав жодних доказів які б спростовували належність зразків підпису позивача, усі його заперечення ґрунтуються лише на припущеннях, а процес відібрання зразків підпису відбувався відповідно до процесуальних норм та за завданням суду, то не існує жодних підстав для скасування ухвали в частині надання зразків підпису.

У відзиві на апеляційну скаргу приватний нотаріус Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. просить скасувати ухвалу суду першої інстанції в частині витребування у неї реєстру нотаріальних дій від 21.09.2017 щодо договору купівлі-продажу земельної ділянки від 21.09.2017 № 3142 та договору купівлі-продажу житлового будинку від 21.09.2017 №3139, а також вказаних договорів, в іншій частині ухвалу залишити без змін.

Вказує на те, що чинним законодавством заборонено, а отже не передбачено витребування (вилучення) реєстрів нотаріальних дій.

Проти призначення та проведення експертизи не заперечує.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_2 не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У разі якщо апеляційна скарга подана на рішення щодо частини вирішених вимог, суд апеляційної інстанції відповідно до принципу диспозитивності не має права робити висновків щодо неоскарженої частини судового рішення, а в описовій частині повинен зазначити, в якій частині вимог судове рішення не оскаржується.

З апеляційної скарги вбачається, що ухвала Дергачівського районного суду Харківської області від 07 грудня 2020 рокуоскаржується лише в частині зазначення судом в резолютивній частині ухвали про те, що «В розпорядження експертів надати вільні зразки почерку та підпису ОСОБА_1 »,

В іншій частині рішення суду сторонами не оскаржується та судом апеляційної інстанції не переглядається.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вирішуючи питання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, проведення якої доручено експертам ХНІДСЕ ім. Засл.Проф. М.С. Бокаріуса, суд першої інстанції зазначив, що у розпорядження експертів слід надати вільні зразки підпису ОСОБА_1 та матеріали справи.

Суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність, в оскаржуваній частині ухвали, порушень судом першої інстанції норм процесуального права, з огляду на таке.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Матеріали справи свідчать про те, що предметом позову є визнання недійсними правочинів, а саме: договорів (попередніх договорів) купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки від 21.09.2017.

Як на підставу позовних вимог ОСОБА_1 посилався на те, що він прибував 25.07.2017 до приватного нотаріуса Коробець О.М. лише для підписання попереднього договору, а укладення основних договорів про відчуження спірного майна відбувались без нього.

Позивач зазначив, що є необхідність проведення почеркознавчої експертизи підпису від імені ОСОБА_1 , який міститься в реєстрі нотаріальних дій.

Статтею 76 та ч. 2 ст. 77 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини , на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Нормами ч.1 ст.103 ЦПК України передбачено можливість суду призначити у справі експертизу.

Згідно ч.1 ст.104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Так, фактично в апеляційній скарзі ОСОБА_2 висловлює незгоду із залученням до матеріалів справи вільних зразків підпису ОСОБА_1 , які відібрані поза межами судового засідання.

За нормою ч. 1 ст. 107 ЦПК України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням.

Відповідно до частини 1 п. 1.8. Інструкції підставою для проведення експертизи відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), або договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовим зверненням особи у випадках, передбачених законом, в якому обов`язково зазначаються її реквізити, номер справи або кримінального провадження або посилання на статтю закону, якою передбачено надання висновку експерта, перелік питань, що підлягають вирішенню, а також об`єкти, що підлягають дослідженню.

Пунктами 3.2 а 3.3. Інструкції встановлено, що до експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи (протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо). У документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) перераховуються всі об`єкти, які направляються на експертне дослідження, із зазначенням точного найменування, кількості, міри ваги, серії та номера (для грошей НБУ та іноземної валюти), інші відмінні індивідуальні ознаки.

Згідно пунктів. 1.1, 1.3 Розділу І Науково-технічних рекомендацій основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів. Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації . Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Посилання апелянта на недотримання процедури відібрання зразків підпису не впливає на правильність висновку про необхідність їх подання та зазначення про це в ухвалі суду.

Колегія суддів, вважає за необхідне зауважити, що у разі недостатності матеріалу для формулювання висновку, судовий експерт прийматиме рішення щодо доцільності заявлення ним клопотання до суду про надання додаткових зразків, що передбачено пунктом 2.1.Інструкції .

Таким чином дії суду першої інстанції щодо зазначеного в ухвалі суду про призначення почеркознавчої експертизи не суперечать нормам процесуального закону, Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень і Науково-методичним рекомендаціям з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року №53/5 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 3листопада 1998 року за №705/3145).

Доводи викладені приватним нотаріусом Коробець О.М. у відзиві на апеляційну скаргу щодо наявності підстав для скасування ухвали суду першої інстанції в частині витребування у нотаріуса реєстру нотаріальних дій від 21.09.2017 щодо договору купівлі-продажу земельної ділянки від 21.09.2017 № 3142 та договору купівлі-продажу житлового будинку від 21.09.2017 №3139, судом апеляційної інстанції до уваги не приймаються, оскільки відзив має містити лише обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги, а ухвала суду у цій частині не оскаржується і не переглядається.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що доводи, наведені в апеляційній скарзі не дають підстав для встановлення порушення судом першої інстанції норм процесуального права, не спростовують висновків суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 374 та ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги залишає судове рішення без змін, а скаргу без задоволення, оскільки оскаржене у відповідній частині судове рішення у формі ухвали про призначення експертизи постановлено з додержанням норм процесуального права.

Керуючись ст.ст.367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.ст.375, 381, 382-384, 389 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 07 грудня 2020 року в оскаржуваній частині залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку, відповідно до статті 389 ЦПК України, не підлягає.

Головуючий: О.В. Маміна

Судді: Н.П. Пилипчук

О.Ю. Тичкова

Повне судове рішення складено 12 лютого 2021 року.