УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 листопада 2021 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді Зуєвич Л.Л., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177, 184-186 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / (код ЄДРПОУ: ; адреса: АДРЕСА_2 ), третя особа: П`ята Київська державна нотаріальна контора /далі - Нотаріальна контора/ (адреса: 03058, м. Київ, вул. Машинобудівна, буд. 8), про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

26.10.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва через систему «Електронний суд» надійшла вказана позовна заява, датована 25.10.2021, за підписом представника позивача - адвоката Ковенко Л.Д. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просить:

1. Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини.

2. Встановити факт прийняття ОСОБА_1 після ОСОБА_3 спадщини, яка складається з ? квартири АДРЕСА_3 .

3. Визнати за ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , право власності на квартири АДРЕСА_3 , в порядку спадкування за законом після ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.10.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Щодо можливості прийняття позову до розгляду

Розглянувши матеріали справи суд враховує наступне.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Щодо доказів сплати судового збору

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем у порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України судовий збір сплачено не у повному обсязі.

Позовна заява ОСОБА_1 містить дві вимоги немайнового та одну вимогу майнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з абз.2 ч.3 ст.6 Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Розміри ставок судового збору визначені у ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір».

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про державний бюджет України» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір який складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.п. 2 п. 1 ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

Згідно з ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2021 рік» від 15.12.2020

№ 1082-IX з 1 січня 2021 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 2 270,00 грн.

Матеріали справи містять підтвердження про сплату позивачем судового збору у розмірі 908,00 грн (квитанція про сплату № 97622 від 25.10.2021), тобто фактично позивачем сплачено судовий збір лише за одну вимогу немайнового характеру.

Як зазначено, зокрема, у ухвалі Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 06.09.2021 у справі № 585/2101/20 (провадження № 61-13863ск21) визнання права власності на спадкове майно відноситься до вимог майнового характеру.

Аналіз позову та доданих до нього матеріалів не дозволяє встановити ціну позову в частині майнових вимог, оскільки неможливо встановити вартість квартири, про визнання права власності на яку просить позивач у позові.

Як наслідок, заявнику необхідно самостійно визначити розмір судового збору в частині позовних вимог майнового характеру, підтвердивши його розмір належними доказами (зокрема, позовна заява з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок) та сплатити його у розмірі 1 % вартості квартири, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Ураховуючи викладене, та оскільки заявником до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 908,00 грн, то необхідно доплатити різницю судового збору в частині майнової вимоги, визначену позивачем відповідно до вимог закону, та другої вимоги немайнового характеру (908,00 грн) на рахунок UA0026010, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, докази чого надати суду.

Щодо суб`єктного складу спору

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26.05.2021 у справі № 175/891/19 (провадження № 61-7081св20) зазначено, що: «належним відповідачем за вимогою про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини»

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 18.08.2021 у справі № 543/994/17 (провадження № 61-6125св21) вказано, що у справах про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем у разі наявності спору, належними відповідачами є спадкоємці, які прийняли спадщину. Тому належним відповідачем за вимогою про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем є спадкоємець, який прийняв спадщину. Спадкоємець, який відмовився від прийняття належної частини спадщини на користь позивача є неналежним відповідачем.

Враховуючи наведені правові позиції суд пропонує позивачеві в порядку усунення недоліків позову визначитись з суб`єктним складом спору та у разі врахування зазначеного, викласти позов у новій редакції, надавши суду відповідну кількість примірників виходячи з кількості учасників спору.

Підсумки

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При цьому суд роз`яснює, що під поняттям "усунення недоліку" розуміється подання в суд документу про сплату судового збору, а не сплата у встановлений строк без своєчасного надання суду доказу (документу) про сплату (відповідна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 23.01.2020 у справі № 910/10366/17).

Враховуючи викладене, позовну заяву на підставі ст. 185 ЦПК України слід залишити без руху як таку, що подана без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: П`ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Надати позивачу строк на усунення недоліків терміном десять днів з моменту отримання копії ухвали з урахуванням вимог, викладених у даній ухвалі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. Л. Зуєвич