Справа №: 702/29/21
Провадження №: 2/702/93/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2021 року м. Монастирище

Суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області Мазай Н.В., розглянув матеріали цивільної справи №702/29/21 за позовом заступника керівника Уманської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Монастирищенської міської ради Черкаської області, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог: КНП «Монастирищенська багатопрофільна лікарня» Монастирищенської міської ради Черкаської області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення,

в с т а н о в и в:

Заступник керівника Уманської місцевої прокуратури в інтересах держави звернувся в суд з позовом до відповідача про відшкодування матеріальних збитків завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом зроблено запит до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

На запит суду Монастирищенський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив копію актового запису про смерть № 34 від 23.01.2021 щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Статтями 46, 47 ЦПК України передбачено, що вони можуть мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони (цивільна процесуальна правоздатність) та здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність).

Згідно зі ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Отже, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника (а не зміни відповідача), однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 251 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов`язаний зупинити провадження до залучення до участі у справі правонаступника.

Таким чином, з наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження у справі мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб. Аналогічна позиція зазначена в постанові Верховного Суду № 489/4072/16-ц від 23.01.2018.

З матеріалів справи вбачається, що позов заступника керівника Уманської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Монастирищенської міської ради Черкаської області, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог: КНП «Монастирищенська багатопрофільна лікарня» Монастирищенської міської ради Черкаської області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення було подано до суду 19 січня 2021 року.

В силу виконання судом вимог ч. 6,7 ст. 187 ЦПК України станом на 12.02.2021 провадження у справі не відкрито.

За даними Монастирищенського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відповідач помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , до відкриття провадження у справі, тобто його цивільна правоздатність і дієздатність припинились в зв`язку з його смертю до відкриття провадження у справі.

Оскільки відповідач у справі помер до відкриття провадження у справі, тому підстави для застосування статті 55 ЦПК України та встановлення правонаступників відсутні у зв`язку з тим, що підставами процесуального правонаступництва можуть бути лише обставини, які виникли під час судового провадження у справі, а не до його початку, тобто до відкриття провадження у справі.

Враховуючи наведені обставини та оскільки позовні вимоги заявлені до особи, яка не може бути стороною у справі, бо є померлою, і немає цивільної правоздатності та дієздатності (ст.46, 47 ЦПК України), а отже не може нести права та обов`язки відповідача в суді (ст. 48 ЦПК України), суддя вважає за необхідне відмовити у відкритті провадження по даній справі з підстав, передбачених п.1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 46-48, 186, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом заступника керівника Уманської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Монастирищенської міської ради Черкаської області, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог: КНП «Монастирищенська багатопрофільна лікарня» Монастирищенської міської ради Черкаської області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена в Черкаський апеляційний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (з дня вручення копії ухвали). Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Н.В. Мазай