Провадження №: 2/755/9058/21
УХВАЛА

про забезпечення позову

"07" грудня 2021 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , про забезпечення позову у цивільній справі № 755/19784/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло Капітал», про поділ спільного сумісного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , звернулася до суду з позовом про поділ спільного сумісного майна подружжя, в якому просить:

визнати спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_3 таке майно:

автомобіль марки Mazda, модель СХ-5, 2013 року випуску, державний номерний знак

НОМЕР_1 ; квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 48,6 кв. м, житловою площею 18,7 кв. м та майнові права на об`єкт фінансування квартири, що знаходиться за адресою:

АДРЕСА_2 , номер об`єкта інвестування № 234, загальною кількістю вимірних одиниць 36,39 кв. м;

в порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру, що знаходиться за адресою:

АДРЕСА_1 , загальною площею 48,6 кв. м, житловою площею 18,7 кв. м;

в порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за ОСОБА_3 право вимоги передачі майнового права на квартиру за будівельною адресою:

АДРЕСА_2 , номер об`єкта інвестування № 234, загальною кількістю вимірних одиниць 36,39 кв. м на підставі договору від 10 січня 2018 року № 64-1001/2018-5 укладеного між ОСОБА_3 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло - Капітал» про участь у фонді фінансування будівництва; автомобіль марки Mazda, модель

СХ-5, тип універсал - в, 2013 року випуску, номер шасі НОМЕР_2 , державний номерний знак НОМЕР_1 .

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Одночасно з позовною заявою представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , подав до суду заяву про забезпечення даного позову, в якій просить накласти арешт на квартиру

АДРЕСА_1 , загальною площею 48,6 кв. м, житловою площею 18,7 кв. м, що належить на праві власності ОСОБА_3 .

Заява мотивована тим, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити, утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду про поділ спільного майна подружжя, оскільки спірне майно може бути виведено зі спільної сумісної власності подружжя шляхом відчуження третім особам.

Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом частини першої статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходів забезпечення позову.

Згідно із частиною другою статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускаються як до пред`явлення позову, так і на будь-який стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною першою статті 153 ЦПК України встановлено, що заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» при розгляді заяви про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконанню чи утрудненню виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

В Постанові Верховного Суду від 23 грудня 2020 року у справі № 756/2609/20 (61-11479св20) зазначено, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

З Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 28 липня 2021 року вбачається, що власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_3 .

Враховуючи, що спірне майно за датою його первісного набуття має ознаки спільного сумісного як набутого у шлюбі, і не вирішуючи наперед обґрунтованості заявлених позовних вимог, а виходячи виключно з того, що у разі задоволення позову про визнання за позивачем права власності на частку спільного сумісного майна у запропонований позивачем спосіб поділу, захист порушеного права таким рішенням може стати неефективним у разі відчуження відповідачем такого майна на користь третіх осіб, порушені права позивача вимагатимуть додаткового захисту, а виконання такого рішення буде суттєво ускладненим.

Крім того, враховуючи, що зміна власника майна ускладнить розгляд справи і може призвести до збільшення кола учасників справи, то з метою фіксації правового статусу спірного майна (реєстрації прав на нього) і осіб, що мають до нього відношення, дійсно є доцільним вжиття заходу забезпечення позову у вигляді арешту такого майна протягом розгляду справи по суті.

Таким чином, з урахуванням вказаних позивачем дій відповідача, направлених на відчуження майна, прохання вжити захід забезпечення позову у вигляді арешту спірного майна є обґрунтованим і вжиття такого заходу є необхідним.

Керуючись статтею 153 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , про забезпечення позову у цивільній справі № 755/19784/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло Капітал», про поділ спільного сумісного майна подружжя, - задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно ОСОБА_3 , а саме: квартиру АДРЕСА_1 .

Дані про стягувача: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_4 .

Дані про боржника: ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_5 .

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Копію ухвали суду для виконання направити до відповідних компетентних органів.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.О. Хромова