Справа № 144/1673/20
Провадження № 2-о/144/21/21
УХВАЛА

іменем України

"10" лютого 2021 р. смт. Теплик

Теплицький районний суд Вінницької області в складі:

головуючої - судді Довгалюк Л.В.,

при секретарі Сльоті Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 (представник заявника адвокат Гуравська В.Ю.), заінтересована особа Краснопільська сільська рада Гайсинського району Вінницькій області, про встановлення факту прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2020 року заявник звернувся до суду з указаною заявою, в якій просить встановити юридичний факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обгрунтування своїх вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Сімферополь померла його мати ОСОБА_2 , яка станом на день смерті була зареєстрована в с. Грузьке Гайсинського району Вінницької області. Після смерті останньої залишилася спадщина, до складу якої входить право на земельну частку у (пай) розміром 2,34 в умовних кадастрових гектарах, посвідчене сертифікатом на право на земельну частку (пай) серія ВН № 0128472 та право на майновий пай в розмірі 1878 грн., посвідчене Свідоцтвом про права власності на майновий пай члена КСП (майновим сертифікатом) серія BI IV№ 018699.

Заявник вважає, що вказану спадщину прийняв в силу ст. 549 ЦК України, оскільки фактично вступив у володіння та управління спадковим майном. Проте, в зв`язку з тим, що до спливу 6 місяців з дня відкриття спадщини ним не подано заяви до державної нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, він не може реалізувати своє право на оформлення спадщини.

Ухвалою судді від 21.12.2020 року відкрито провадження у справі. Визначено проводити розгляд справи в порядку окремого провадження.

Від заявника та його представника адвоката Гуравської В.Ю. надійшли заяви про розгляд справи у їх відсутності, заявлені вимоги підтримують у повному обсязі.

Представник заінтересованої особи Краснопільської сільської ради Гайсинського району надіслав заяву про розгляд справи у їх відсутності, при вирішенні справи покладаються на розсуд суду.

Частиною ч. 3 ст. 211 ЦПК України передбачено право учасників справи заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справ у їх відсутності на підставі наявних у справі матеріалів.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про залишення заяви без розгляду з огляду на наступне.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України).

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України за № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

У разі відкриття спадщини застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК, і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом (постанова Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Якщо спадщина відкрилась до набрання чинності ЦК, судам слід враховувати, що ст. 549 ЦК УРСР було визначено перелік дій, які свідчать про прийняття спадщини - фактичний вступ у володіння та управління спадковим майном. Лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 « Про судову практику у справах про спадкування».

Статтею 549 ЦК УРС (в ред. 1963 року) передбачено, що спадкоємець прийняв спадщину якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Як роз`яснено у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Зі змісту заяви ОСОБА_1 та доданих документів слідує, що заявлені вимоги не можуть бути вирішені шляхом встановлення факту у порядку, передбаченому ст. 315 ЦПК України, оскільки вбачається наявність спору про право, який належить вирішувати у порядку позовного провадження, з огляду на те, що заявлена вимога пов`язана з доведенням факту прийняття спадщини, на яку можуть мати право інші спадкоємці, не залучені до участі у справі.

Зокрема, до заяви про встановлення факту прийняття спадщини долучено нотаріально посвідчену 03.08.2010 року заяву рідних сестер заявника ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які проживають у м. Симферополь. Зазначена заява не має правового значення, оскільки посвідчена не у визначений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини. Указані особи не залучені до участі в справі в якості заінтересованих осіб.

Разом з тим, у матеріалах справи відсутня постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, немає інформації про те, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася та ніхто із спадкоємців із заявами про прийняття спадщини не звертався.

Відповідно до ч. 5 ст. 555 ЦК УРСР, спадкове майно за правом спадкоємства переходить до держави, якщо ні один із спадкоємців не прийняв спадщини. З огляду не це, заявником не правильно визначену заінтересовану особу - Краснопільську сільську раду Гайсинського району Вінницькій області, яка є органом місцевого самоврядування, що представляє сільську територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функції та повноваження місцевого самоврядування.

Разом з тим, як наголошує Верховний Суд у своїй постанові від 25.03.2020 року у справі № 305/235/17, згідно зі статтями 549, 554 ЦК УРСР, спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Вищевказані дії повинні бути вчинені протягом шести місяців із дня відкриття спадщини.

Під фактичним вступом у володіння або управління спадковим майном, що підтверджує факт прийняття спадщини, маються на увазі різні дії спадкоємця по управлінню, розпорядженню і користуванню цим майном, підтриманню його в належному стані або сплаті податків та інших платежів тощо.

Фактичний вступ у володіння частиною спадкового майна розглядається як прийняття всієї спадщини, з чого б вона не складалася і де б вона не знаходилась. Зазначено перелік документів, що можуть бути доказом вступу в управління чи володіння спадковим майном. Указані обставини також є предметом доказування, та мають бути доведені належними та допустимими доказами.

З огляду на те, що з часу відкриття спадщини минуло понад 20 років, протягом яких відбулось зволікання з оформленням спадщини та встановлення зазначених фактів може вплинути на права інших осіб, тому питання з`ясування належності спадкового майна та спадкоємців має розглядатися у порядку позовного провадження. Зазначене узгоджується з правової позицією Верховного суду, викладеною у постанові від 17.03.2020 у справі № 266/6509/18-ц.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи - залишає заяву без розгляду.

Положенням ч. 6 ст. 294 ЦПК України визначено, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заявлена вимога про встановлення факту, не підлягає розгляду в порядку окремого провадження, оскільки вбачається спір про право, зокрема щодо виникнення у заявника права на спадкування майна після смерті матері, що є окремим предметом доказування та має здійснюватися шляхом подання до суду відповідного позову, тому заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 294, 315, 353 ЦПК Україний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 (представник заявника адвокат Гуравська В.Ю.), заінтересована особа Краснопільська сільська рада Гайсинського району Вінницькій області про встановлення факту прийняття спадщини залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що він має право на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, про які він вказав у заяві, шляхом подання позовної заяви у порядку позовного провадження на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду через Теплицький районний суд Вінницької області

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Л.В. Довгалюк