Справа №: 398/2219/20
провадження №: 2/398/215/21
УХВАЛА

Іменем України

"08" грудня 2021 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області

у складі головуючого судді Нероди Л.М.,

з участю секретаря судового засідання Шаповал І.Ф.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Олександрії цивільну справу №398/2219/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про виселення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Олександрійського міськрайонного суд Кіровоградської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про примусове виселення їх та малолітньої дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з житлового будинку АДРЕСА_1 , який на праві власності належить ОСОБА_1 .

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 грудня 2020 року відкрито провадження у справі, справу призначено до судового розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

У підготовче судове засідання, яке було призначено на 16.08.2021 року позивач чи його представник не з`явився, про місце та час проведення підготовчого судового засідання повідомлений належним чином, та завчасно - 22.06.2021 року, що підтверджується підписом останнього в рекомендованому повідомленні про вручення судової повістки.

У підготовче судове засідання, яке було призначено на 08.12.2021 року позивач чи його представник не з`явився, про місце та час проведення підготовчого судового засідання повідомлений належним чином, та завчасно 15.09.2021 року, що підтверджується телефонограмою, складеною секретарем судового засідання Бондаренко О.О.

Таким чином, позивач два рази підряд не з`явився в підготовче засідання, при цьому не надав заяви про розгляд справи за його відсутності та не повідомив причини, що перешкоджають розгляду справи.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.ч. 1, 3, 4 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відсутність позивача в судових засіданнях, за відсутності заяви про проведення судового розгляду без його участі, позбавляє суд можливості здійснити розгляд справи.

Оцінюючи вищенаведені обставини, суд приходить до висновку, що позивач зловживає своїми процесуальними правами.

На думку суду, саме приписи ст.ст. 44, 200, 223, 257 ЦПК України перешкоджають позивачеві зловживати своїми процесуальними правами та штучно затягувати розгляд справи. Можливість неприбуття у судове засідання без поважних причин призводитиме до порушення законодавчо встановлених строків розгляду справ та матиме негативний вплив на ефективність судочинства.

Суд враховує, що практика Європейського суду з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач, тобто вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Судом було вжито достатніх заходів з метою сприяння позивачеві у ефективній реалізації ним права на справедливий суд та права на захист, в тому числі шляхом забезпечення доступу до правосуддя. З огляду на системний характер неприбуття позивача до суду без існування для цього поважних причин, залишення заяви без розгляду є пропорційним обмеженням, яке переслідує законну мету, не звужує та не зменшує доступ до правосуддя.

Крім того, суд зазначає, що будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді цивільної справи, дотримання процесуальних строків.

Як вбачається з п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч. 3 ст. 44, п. 1 ч. 2 ст. 200, п. 3 ч. 1. ст. 257 ЦПК України, оскільки позивач недобросовісно користується належними йому процесуальними правами, що сприяє зволіканню у розгляді справи.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 44, 223, 257, 260, 261 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про виселення, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві , що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно, відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ: Л.М. НЕРОДА