Постанова

Іменем України

27 січня 2021 року

м. Київ

справа №136/1158/19

провадження № 61-9340св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Висоцької В. С.,

суддів: Грушицького А. І., Калараша А. А. (суддя-доповідач), Петрова Є. В., Ткачука О. С.,

учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 15 травня 2020 року, постановлену у складі судді Матківської М. В.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2019 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі - Банк) звернувся до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором у розмірі 105 759,93 грн, в обґрунтування якого посилався на те, що 01 жовтня 2013 року між позивачем та відповідачем було укладено кредитний договір, за умовами якого відповідач отримала кредитні кошти у розмірі 300 грн у вигляді встановленого на банківську картку кредитного ліміту. Відповідач належним чином умови договору не виконувала, внаслідок чого утворилася кредитна заборгованість у розмірі 105 759,93 грн, яку Банк просив стягнути з боржника.

Короткий зміст судових рішень

Рішенням Липовецького районного суду Вінницької області від 25 листопада 2019 року у задоволенні позовних вимог відмовлено у повному обсязі.

Рішення суду мотивовано тим, що позовні вимоги були недоведеними та необґрунтованими.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 15 травня 2020 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою АТ КБ «ПриватБанк» на рішення Липовецького районного суду Вінницької області від 25 листопада 2019 року.

Ухвала суду мотивована тим, що скаржником не було усунуто у передбачений законом строк недоліки апеляційної скарги, зокрема, не обґрунтовано належним чином поважність пропуску строку апеляційного оскарження.

Надходження касаційної скарги та рух скарги в суді касаційної інстанції

У серпні 2020 року Банк надіслав засобами поштового зв`язку до суду касаційну скаргу на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 15 травня 2020 року, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу на розгляд до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження у справі.

Ухвалою Верховного Суду від 11 вересня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі за вищевказаною касаційною скаргою.

У вересні 2020 року до суду касаційної інстанції надійшли витребувані матеріали цивільної справи.

Ухвалою від 18 січня 2021 року справу призначено до розгляду.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України, зокрема, підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті є неправильне застосування судом норм матеріального чи порушення норм процесуального права.

Підставою касаційного оскарження є абзац другий частини другої статті 389 ЦПК України.

Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував норми статті 354 ЦПК України, внаслідок чого дійшов передчасного висновку щодо відмови у відкритті апеляційного провадження у справі, оскільки не звернув увагу на те, що ухвалою Вінницького апеляційного суду від 08 квітня 2020 року апеляційну скаргу було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків тривалістю десять днів з моменту отримання скаржником копії цієї ухвали. На момент залишення апеляційної скарги без руху діяв Закон України від 02 квітня 2020 року №540-ХІ, після набрання чинності яким процесуальні строки продовжувалися на період дії карантину, тобто, до 11 травня 2020 року, а суд апеляційної інстанції на вказане увагу не звернув. Крім того, суд дійшов помилкового висновку про відсутність об`єктивних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження, оскільки ухвалою Вінницького апеляційного суду від 25 листопада 2019 року був поновлений строк апеляційного оскарження за первісно поданою апеляційною скаргою АТ КБ «ПриватБанк» на це саме судове рішення, проте, апеляційну скаргу було повернуто через невиконання скаржником вимог ухвали суду апеляційної інстанції про залишення апеляційної скарги без руху. Внаслідок вищевказаних дій судом апеляційної інстанції було порушено принцип доступу до правосуддя.

Аргументи учасників справи

Правом на подання відзиву відповідач не скористалася.

Фактичні обставини справи

Судом апеляційної інстанції встановлено, що Банк у червні 2019 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Рішенням Липовецького районного суду Вінницької області від 25 листопада 2019 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

В суді першої інстанції під час проголошення судом вступної та резолютивної частини рішення суду представник Банку присутній не був, але про слухання справи був сповіщений та надавав суду додаткові документи (а. с. 87).

Копію повного тексту судового рішення суду першої інстанції отримано Банком 10 грудня 2019 року (а. с. 122).

09 січня 2020 року позивач вперше звернувся до суду з апеляційною скаргою на рішення Липовецького районного суду Вінницької області від 25 листопада 2019 року (а. с. 94-112).

В апеляційній скарзі Банк порушував питання про поновлення строку апеляційного оскарження, в обґрунтування якого посилався на те, що копію оскаржуваного рішення суду першої інстанції отримав 10 грудня 2019 року, а тому вважав, що строк апеляційного оскарження був пропущений з поважних причин та просив його поновити.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 22 січня 2020 року заяву про поновлення строку апеляційного оскарження було задоволено, а строк - поновлено, апеляційну скаргу залишено без руху для надання доказів сплати судового збору за належними реквізитами (а. с. 115-116).

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 24 лютого 2020 року скарга була повернута скаржнику в зв`язку з неусуненням недоліків апеляційної скарги (а. с. 119).

26 березня 2020 року Банк повторно звернувся з апеляційною скаргою на те ж судове рішення (а. с. 124-142).

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 08 квітня 2020 року визнано неповажними причини для поновлення строку апеляційного оскарження та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги, зокрема, для надання заяви про поновлення строку з наведенням інших причин пропуску строку (а. с. 145-146). Копію ухвали Вінницького апеляційного суду від 08 квітня 2020 року Банк отримав 14 квітня 2020 року (а. с. 148).

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 15 травня 2020 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Банку на рішення Липовецького районного суду Вінницької області від 25 листопада 2019 року (а. с. 149).

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Перевіривши наведені у касаційній скарзі доводи, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, суд апеляційної інстанції виходив з того, що позивач не усунув недоліки у визначений судом строк, оскільки не навів поважні причини пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції.

Проте, з такими висновками суду апеляційної інстанції не можна погодитись, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

За правилами частини третьої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За змістом частини четвертої цієї ж статті якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

При вирішенні питання щодо процесуальних строків на оскарження судових рішень судам необхідно врахувати карантинні заходи, установлені постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID-19» від 11 березня 2020 року № 211 (зі змінами) в редакції, діючій на час повторного подання позивачем апеляційної скарги.

Відповідно до пункту 12 розділу І Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України доповнено пунктом 3 наступного змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд апеляційної інстанції надає скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення скаржнику ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху.

Оскільки на всій території України Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року запроваджений карантин, то суд апеляційної інстанції повинен враховувати положення пункту 12 розділу І Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до яких розділ XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України доповнено пунктом 3, за змістом якого процесуальні строки, визначені, зокрема, статтею 357 ЦПК України продовжуються на строк дії такого карантину.

Лише після закінчення встановленого строку для усунення недоліків (з урахуванням вимог пункту 12 розділу І Закону України України від 30 березня 2020 року № 540-IX) відповідно до вимог статті 357 ЦПК України настають процесуальні наслідки, передбачені чинним цивільним процесуальним законом (повернення апеляційної скарги чи відмова у відкритті апеляційного провадження).

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, суд апеляційної інстанції виходив з того, що скаржником не було виконано вимоги ухвали Вінницького апеляційного суду від 08 квітня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху, оскільки не було усунуто недоліки апеляційної скарги в десятиденний строк з моменту отримання скаржником копії цієї ухвали суду апеляційної інстанції, а саме з 14 квітня 2020 року.

Верховний Суд зазначає, що на момент постановлення ухвали Вінницьким апеляційним судом на території України діяв карантин, запроваджений Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 строком до 22 травня 2020 року. Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» встановлено, що встановлені процесуальним законом строки, зокрема, строк на усунення недоліків апеляційної скарги, встановлений статтею 357 ЦПК України, продовжений до кінця дії карантину, а саме до 22 травня 2020 року.

Суд апеляційної інстанції вищевказаного не врахував та помилково відмовив у відкритті апеляційного провадження, чим було порушено права Банку, які підлягають поновленню шляхом скасування ухвали Вінницького апеляційного суду від 15 травня 2020 року.

З огляду на зазначене, ухвала суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню із направленням справи до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Висновки Верховного Суду за результатом розгляду касаційних скарг

За змістом статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається заявник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом.

Враховуючи те, що апеляційний суд передчасно відмовив у відкритті апеляційного провадження, суд касаційної інстанції скасовує ухвалу суду апеляційної інстанції та на підставі статті 411 ЦПК України направляє справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 400, 409, 411, 415 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» задовольнити.

Ухвалу Вінницькогоапеляційного суду від 15 травня 2020 року скасувати, а справу направити до Вінницького апеляційного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. С. Висоцька

Судді: А. І. Грушицький

А. А. Калараш

Є. В. Петров

О. С. Ткачук