Постанова

Іменем України

03 лютого 2021 року

м. Київ

справа № 639/7069/17

провадження № 61-2263св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є. (суддя-доповідач),

суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М.,

учасники справи:

позивач - Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради,

відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

третя особа - Харківська міська рада,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на постанову Харківського апеляційного суду від 20 грудня 2019 року у складі колегії суддів: Хорошевського О. М., Кіся П. В., Яцини В. Б.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У листопаді 2017 року Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому просив визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що відповідно до статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник об`єкта будівництва зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію.

Таким чином, обов`язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту покладено саме на замовника такого будівництва, а укладання договору пайової участі є обов`язковим.

Ухилення замовника від укладення договору пайової участі є порушенням зобов`язань та вимог, які прямо передбачені законом, такими діями забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання пайових внесків, чим завдається майнова шкода місцевому бюджету.

Відповідно до Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області від 06 жовтня 2015 року № ХК 84, відповідачі є замовниками реконструкції житлових будинків літ. «А-1», літ. «Б-1», літ. «В-1» на АДРЕСА_1 , загальною площею 385,6 кв. м.

Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804 (зі змінами, внесеними 22 травня 2013 року) було затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок пайової участі), який містить положення щодо механізму залучення до пайової участі, порядку укладання договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.

Відповідно до вказаного Порядку пайової участі пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10 % загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладається з Департаментом економіки та комунального майна. Для укладення такого договору замовник зобов`язаний звернутися з відповідною заявою до Департаменту. Визначений Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком пайової участі, обов`язок відповідачами не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради відповідного договору про пайову участь.

Позивач письмово 20 січня 2017 року звертався до відповідачів із пропозицією укласти вказаний договір та 05 квітня 2017 року направляв листи з проектом (два примірника) договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Відповідачі не погодилися з пропозицією, посилаючись на те, що їм належить лише частка від загальної площі житлового будинку після реконструкції і вони не зобов`язані після введення об`єкта в експлуатацію укладати такий договір.

Враховуючи викладене, Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради просив визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради у редакції, викладеній у позовній заяві.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Жовтневого районного суду міста Харкова від 07 серпня 2019 року позовні вимоги задоволено частково.

Визнано укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради судовий збір по 400 грн з кожного.

В іншій частині позовних вимог Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що відповідачі ухиляються від укладення типового договору про пайову учать у розвитку та інфраструктури м. Харкова, обов`язок укладання якого передбачено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Харківського апеляційного суду від 20 грудня 2019 року рішення Жовтневого районного суду міста Харкова від 07 серпня 2019 року скасовано.

У задоволенні позовних вимог Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Апеляційний суд виходив із того, що Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» пов`язує виникнення обов`язку власника або власників прийняття пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, якщо площа об`єкту нерухомості перевищує 300 кв. м. Проте, згідно з технічним паспортом на території домоволодіння на АДРЕСА_1 знаходиться три житлові будинки: літ. «А-1», «Б-1» та «В-1», площа яких складає відповідно 124,6 кв. м, 118,6 кв. м 142,4 кв. м, тобто ці об`єкти нерухомості не перевищують 300 кв. м кожний, а тому підстави для залучення до пайової участі у розвитку інфраструктури відсутні.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У січні 2020 року Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Харківського апеляційного суду від 20 грудня 2019 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог та залишити в цій частині в силі рішення суду першої інстанції.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга аргументована тим, що суд неповно дослідив обставини справи, не надав їм належної правової оцінки та дійшов помилкових висновків при вирішенні спору.

Відповідно до Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області від 06 жовтня 2015 року № ХК 84 відповідачі є замовниками реконструкції житлових будинків літ. «А-1», літ. «Б-1», літ. «В-1» на АДРЕСА_1 , загальною площею 385,6 кв. м. Пунктом 15 Декларації передбачена кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією, розмір якої 187 000,00 грн.

Відзив/заперечення на касаційну скаргу

ОСОБА_2 через свого представника ОСОБА_5 подав заперечення, в яких просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення апеляційного суду без змін, яке ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 10 березня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі за позовом за позовом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Харківська міська рада, про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова.

Витребувано з Жовтневого районного суду міста Харкова справу № 639/7069/17.

Ухвалою Верховного Суду від 21 січня 2021 року вищезазначену справу призначено до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Обставини справи

Встановлено, що відповідно до Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області від 06 жовтня 2015 року № ХК 84, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є замовниками реконструкції житлових будинків літ. «А-1», літ. «Б-1», літ. «В-1» на АДРЕСА_1 , загальною площею 385,6 кв. м.

Кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією становить 187 000 грн (пункт 15 Декларації).

Листами від 20 січня та 05 квітня 2017 року Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради повідомляв відповідачів про необхідність виконання вимог закону та направляв для підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, на що останні не погодились.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Частиною другою розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

За таких обставин розгляд касаційної скарги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на постанову Харківського апеляційного суду від 20 грудня 2019 року здійснюється Верховним Судом в порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, що діяла до 08 лютого 2020 року.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Касаційна скарга підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Спір у даній справі пов`язаний із встановленням наявності чи відсутності правових підстав для укладення між сторонами договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (частина перша статті 40 зазначеного закону).

Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті (частина друга статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Відповідно до частини третьої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Згідно з частиною п`ятою статті 40 Закону України «Про врегулювання містобудівної діяльності» величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і поза майданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Частиною шостою статті 40 Закону України «Про врегулювання містобудівної діяльності» передбачено, що встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати, зокрема, 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків.

Рішенням Харківської міської ради Харківської області від 22 травня 2013 року № 319 «Про внесення змін до рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 № 804 «Про пайову участь замовників у розвиток інфраструктури м. Харкова» затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова у новій редакції (далі - Порядок).

Відповідно до вказаного порядку пайова участь у розвитку інфраструктури м. Харкова є обов`язковою для всіх замовників (фізичних осіб - підприємців, фізичних та юридичних осіб), які мають намір здійснити нове будівництво, реконструкцію, розширення, капітальний ремонт, технічне переоснащення та реставрацію об`єкта містобудування на території м. Харкова, незалежно від форми власності замовника, розташування та функціонального призначення об`єкта будівництва.

Згідно з пунктом 1.3 Порядку замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки в місті Харкові, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та цим Порядком.

Замовники будівництва залучаються до пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста виключно на підставі укладених з виконавчим комітетом та фінансовим управлінням договорів про пайову участь (пункт 1.2 Порядку).

Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладання договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради (пункт 1.4 Порядку).

Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова (пункт 1.5 Порядку).

Відповідно до пункту 2.5 Порядку не пізніше ніж за 30 календарних днів до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію замовник будівництва зобов`язаний звернутися із заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. До заяви необхідно додати визначені пунктом 2.6 Порядку документи.

Таким чином, обов`язок звернутись до органу місцевого самоврядування із заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту законом покладено саме на замовника такого будівництва.

Аналогічні висновки містяться в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 339/388/16-ц (провадження № 14-261цс18).

Аналіз матеріалів справи свідчить про те, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є замовниками реконструкції житлових будинків літ. «А-1», літ. «Б-1», літ. «В-1» на АДРЕСА_1 загальною площею 385,6 кв. м, код об`єкта 1110.3, категорія складності ІІ відповідно до Декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Декларація про готовність до експлуатації об`єкта зареєстрована Департаментом архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області 06 жовтня 2015 року за № ХК 84, є належним доказом в цій справі, зазначені в ній дані не потребують додаткової перевірки судом.

За змістом зазначеної Декларації на об`єкті виконано всі передбачені проектною документацією згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами роботи. Обладнання встановлено згідно з актами про його прийняття після випробування у визначеному порядку, кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією становить 187 000 грн, у тому числі витрати на будівельно-монтажні роботи 187 000 грн.

Встановивши, що відповідачі ухиляються від укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова, що передбачено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про визнання укладеним між сторонами такого договору.

Відповідачами не спростовано, що спірний об`єкт будівництва не підпадає під об`єкти, які не залучаються до пайової участі відповідно до частини четвертої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

З урахуванням наведеного, правильним є висновок суду першої інстанції про наявність підстав для визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Водночас апеляційний суд, пославшись лише на те, що відповідно до технічного паспорту на території домоволодіння на АДРЕСА_1 знаходиться три житлових будинки, кожен з яких не перевищує 300 кв. м, не врахував, що позивачам на праві спільної часткової власності належить цілий об`єкт будівництва, скасував правильне по суті рішення суду першої інстанції.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Установивши, що апеляційним судом скасовано судове рішення, яке відповідає закону, суд касаційної інстанції скасовує судове рішення суду апеляційної інстанції і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції відповідно до статті 413 ЦПК України.

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржене судове рішення постановлене без додержання норм матеріального права.

У зв`язку з наведеним, колегія суддів дійшла висновку про необхідність задоволення касаційної скарги, скасування рішення апеляційного суду із залишенням в силі рішення суду першої інстанції.

Оскільки касаційну скаргу Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради задоволено, скасовано постанову апеляційного суду та залишено в силі рішення суду першої інстанції, тому відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України наявні підстави для розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді касаційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 413, 416, 419 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради задовольнити.

Постанову Харківського апеляційного суду від 20 грудня 2019 року скасувати.

Рішення Жовтневого районного суду міста Харкова від 07 серпня 2019 року залишити в силі.

Стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради по 800 гривень із кожного судового збору, сплаченого у зв`язку з розглядом справи у суді касаційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий М. Є. Червинська

Судді: С. Ю. Бурлаков

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

В. М. Коротун