У Х В А Л А

"12" лютого 2021 р. Справа153/212/21

Провадження2/153/41/21-ц

Суддя Ямпільського районного суду Вінницької області Дзерин М.М. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Ямпільського районного суду Вінницької області перебуває цивільна справа за вказаним позовом. Суд вважає за необхідне зазначити, що позивачем не додано до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору. У позовній заяви позивач просить суд про відстрочку сплати судового збору у зв`язку із тим, що вона має скрутне матеріальне становище, має на утриманні трьох малолітніх дітей, перебуває у відпустці по догляду за дитино, не працює, аліменти не отримує, інших доходів, окрім державної допомоги не отримує.

Суддя, ознайомившись з заявою, з наданими матеріалами, дійшов висновку, що клопотанняпровідстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 ст.136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно зі ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 року №10 Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

При цьому, питання звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Позивачем заявлено вимогу майнового характеру про поділ спільного майна подружжя, загальна сума позову вказана 130 586,18 грн.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно було сплати судовий збір за заявлені позовні в вимоги у розмірі 1305 гривень 86 копійок.

Разом з цим до позовної заяви не додано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження свого майнового стану, а саме не надано жодних доказів того, що вона не працює, інших доходів, окрім державної допомоги не отримує. З копії постанови про відкриття виконавчого провадження встановлено, що з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 стягуються аліменти на утримання трьох неповнолітніх дітей у розмірі Ѕ від його заробітку(доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму встановленого для дитини відповідного віку. Нічим не підтверджене загальне посилання позивача на перебування у скрутному матеріальному становищі не свідчить про наявність передбачених законом підстав для відстрочення сплати судового збору.

Враховуючи, те що позивач на час звернення до суду з заявою не надав достатніх доказів того, що її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі, що визначено в ст.4 Закону України Про судовий збір, а надані нею документи не свідчать про важкий майновий стан та неможливість сплати судового забору, тому підстав для задоволення заяви позивача про відстрочення сплати судового збору, судом не вбачається.

Статтею 175 ЦПК України визначено вимоги, яким має відповідати позовна заява.

Крім того, ст.177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи,що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Будь-яких документів, що підтверджують підстави звільнення від судового збору, якщо такі є, позивачем не надано.

Суд приходить до висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи те, що позовна заява не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України, то відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України, суд вважає, що є підстави для залишення без руху даного позову із визначенням строку для усунення недоліків шляхом сплати позивачем судового збору в сумі 1305 гривень 86 копійок.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.136, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити ОСОБА_3 у відстроченні сплати судового збору за подачу позову до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків шляхом долучення до заяви документу про сплату судового збору протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Якщо у встановлений строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, вважати позовну заяву неподаною і повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та апеляційному оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя М.М.Дзерин