Справа № 274/7504/21 Провадження № 2/0274/2092/21
УХВАЛА

08.12.2021 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б. (далі - Суд), розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Бердичівської міської рада Житомирської області про встановлення факту родинних відносинта визнання права власності на майно,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить: встановити факт, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Перевіривши дотримання позивачем вимог щодо форми і змісту позовної заяви, суд вважає, що подана заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3, 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити дані щодо ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, у відповідності до п. 2 ч. 1 ст.176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається його вартістю.

Згідно ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» вбачається, що документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

Натомість, позивачем при поданні до суду позовної заяви за вимогою про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 визначено ціну позову в розмірі 90 000,00 грн., проте не надано підтверджуючих доказів дійсної вартості спірного нерухомого майна на момент звернення до суду.

Згідно роз`яснень, наданих у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ЦПК України. У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Крім того , суд також вказує і на те, що заявляючи вимогу про встановлення факту, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

У позовній заяві не вказано з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, а лише зазначає, що отримати своє свідоцтво про народження не має можливості, у звязку з чим звернувся із заявою до відповідного відділу РАЦС Російської Федерації, натомість доказів такого не надає, як і доказів про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач в позовній заяві заявляє дві позовні вимоги, майнового та немайнового характеру.

У відповідності до ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.2ст.4 Закону України «Про судовий збір»за позовну вимогу немайнового характеру, пред`явлену фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908 грн.); за позовну вимогу майнового характеру, пред`явлену фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір слід сплатити за такими реквізитами: отримувач коштів ГУК у Жит.обл/ТГ м.Бердичів/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0006825, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір за позовом ОСОБА_1 , Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області.

Відтак, позивачу необхідно подати до суду звіт про оцінку спірного майна, відповідно до якого визначається ціна позову та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі, передбаченому Законом України " Про судовий збір", та судовий збір за вимогу немайнового характеру, надати до суду відповідні докази, зазначені у цій ухвалі.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, наявність вказаних недоліків, за переконанням суду, перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження та тягне за собою правові наслідки, передбачені ч. 1 ст. 185 ЦПК України, а відтак вказану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.175,177,185,260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бердичівської міської рада Житомирської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Копію цієї ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Б.Большакова