Справа № 295/9389/20
УХВАЛА

"02" грудня 2021 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участю секретаря судового засідання Рабчинської Я.В.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Обрій Діджитал», ОСОБА_2 , за участі третьої особи ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Корольовського районного суду м.Житомира перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Обрій Діджитал», ОСОБА_2 , за участі третьої особи ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними.

Справа призначалась до розгляду неодноразово.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явився, заяви про розгляд справи за його відсутності не надходило, причини неявки суду не повідомив.

Представник позивача подав до суду клопотання про неможливість прибутя в судове засідання 02.12.2021р., у зв`язку з участю у невідкладних слідчих діях. Подане клопотання та клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб та зупинення провадження у справі розглянути без його участі (а.с.160).

Представник ТОВ «Обрій Діджитал» Косигін С.В. в судове засідання не з`явився, в заяві від 09.06.2021р. просив розглядати справу у його відсутність (а.с.152).

Відповідач ОСОБА_2 та третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, перевіривши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Позивач ОСОБА_1 в судові засідання 09.06.2021р., 02.12.2021р. не з`явивя, заяви про розгляд справи за його відсутності не надходило, причини неявки суду не повідомляв.

З матеріалів справи вбачається, що в інтересах ОСОБА_1 на підставі ордеру про надання правової допомоги діє представник - адвокат Слівінський А.О., яким до суду подавались письмові клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з перебуванням на лікуванні (а.с.149) та про не можливість з`явитись в засідання суду в зв`язку із зайнятістю в слідчих діях (а.с.160).

При цьому, представник позивача не надав суду відповідних доказів перебування на лікуванні, а саме листка непрацездатності, видача якого передбачена, у тому числі особам, які забезпечують себе роботою самостійно, Інструкцією про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13 листопада 2001 р. N 455, а також повідомлення про необхідність явки адвоката Сободар О.А. для участі в проведенні слідчих та процесуальних дій 02.12.2021р.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст.44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст.210 ЦПК України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Так, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії», Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаному Рішенні зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст.17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Саме сторона позивача є ініціатором даного спору, а отже розгляд даної цивільної справи має першочерговий інтерес саме для позивача. Разом з цим сторона позивача всіляко затягує розгляд справи.

Отже, позивач не демонструє своєю поведінкою зацікавленості у своєчасному та об`єктивному розгляді судом його позову. Така поведінка позивача має ознаки зловживання процесуальними правами.

Згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (ч.5 ст.130 ЦПК України).

Суд звертає увагу, що представник позивача належним чином був повідомлений про судові засідання повторно не з`явився, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, оскільки не можливо з`ясувати позицію позивача щодо заявлених позовних вимог та встановити всі обставини, що мають значення для справи.

Тому, суд вважає за можливе залишити позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Обрій Діджитал», ОСОБА_2 , за участі третьої особи ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними без розгляду, оскільки це передбачено законом, не порушує прав сторін та інших осіб, що беруть участь у справі, а також не позбавляє права позивача звернутися до суду повторно.

Відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3,10,12,13,18,43,64,128,223,257,258-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Обрій Діджитал», ОСОБА_2 , за участі третьої особи ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду, не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Суддя В. П. Маслак