ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/375/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" грудня 2021 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Гусак О.С. розглянувши заяву представника позивача - адвоката Позднякова Петра Вікторовича про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Прокудіна Людмила Дмитрівна про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки,

в с т а н о в и в:

У грудні 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Прокудіна Людмила Дмитрівна про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки.

Одночасно з позовною заявою представник позивача подав заяву про забезпечення вказаного позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

На обґрунтування заяви посилається на ті обставини, що предметом спору є скасування реєстрації права власності на майно за ОСОБА_2 , яке придбано родиною позивача - квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 106,3 кв. м. Зазначена квартира придбана під час спільного поживання ОСОБА_1 з ОСОБА_3 та є предметом іпотеки за кредитними зобов`язаннями. В квартирі зареєстрована малолітня дитина позивача. В наслідок незаконних дій за змовою з ОСОБА_3 , відповідач набула права власності на предмет іпотеки.

Вказана квартира є єдиним житлом для її родини, може в будь-який момент може бути відчужена відповідачем на користь третіх осіб.

15 березня 2021 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва було відкрито провадження у справі № 753/3552/21 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки та призначенно судове засідання на 3 серпня 2021 року, про існування зазначеного позову позивачу було невідомо. Після того, як вона дізналась про дану справу та подала свої заперечення ОСОБА_2 , подала заяву про залишення позову без розгляду.

В подальшому між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відбулось листування з приводу вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про сплату заборгованості за кредитним договором в сумі 9727603,04 грн. На підставі невиконання вимог про усунення порушень та попередження про звернення на предмет іпотеки ОСОБА_2 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округа Прокудіної Людмили Дмитрівни, яка на підставі заяви відповідача та наданих документів прийняла рішення і зареєструвала 7 вересня 2021 року перехід на неї права власності на квартиру.

Позивач вважає, вказане рішення прийняте з грубим порушенням ряду норм чинного законодавства України, внаслідок чого, воно є протиправним та підлягає скасуванню. Вважає, що застосування саме запропонованого ним виду забезпечення позову необхідно виходячи зі специфіки заявлених позовних вимог зазначених в поданій позовній заяві та убезпечення вчинення будь-яких дій збоку відповідача щодо спірного майна та не породженні нових судових процесів. Не вчинення відповідних дій судом породить реальні ризики для позивача щодо існуючого спору.

Розглянувши заяву, всебічно та повно дослідивши доводи позивача, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

У частині другій статті 149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За приписами статті 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належить або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, та забороною вчиняти певні дії.

Згідно частини 3 статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

З тексту позовної заяви вбачається, що позивачем оспорюється правомірність рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 , що належала позивачу, за іншою особою - ОСОБА_2 .

Здійснення вказаних реєстраційних дій підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо вказаного об`єкта нерухомого майна, що свідчить про наявність між сторонами спору.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 150 ЦПК України одним із видів забезпечення позову є заборона вчиняти певні дії.

Згідно з частиною третьою статті 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

При розгляді заяви про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу.

Суд вважає, що обраний позивачем вид забезпечення позову - накладення арешту на нерухоме майно є співмірним із предметом позову про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Заявником обґрунтовано наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, оскільки застосування такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист його порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивача.

Враховуючи предмет даного позову, наведені заявником докази та обґрунтування заявлених вимог у заяві щодо забезпечення позову, їх обґрунтованість, наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, з метою запобігання порушенню прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд вважає за можливе заяву позивача про забезпечення позову задовольнити.

Керуючись статтями 149-159, 260, 353, 354ЦПК України суд,

п о с т а н о в и в :

Заяву представника позивача - адвоката Позднякова Петра Вікторовича про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , до вирішення справи по суті.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.

Суддя О.С. Гусак