Справа № 296/9692/21
УХВАЛА

Іменем України

"17" листопада 2021 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Адамович О.Й., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до виконавчого комітету Житомирської міської ради, державної установи «Житомирська установа виконання покарань №8», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання нормативно-правового акту органу місцевого самоврядування незаконним та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до виконавчого комітету Житомирської міської ради, державної установи «Житомирська установа виконання покарань №8», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання нормативно-правового акту органу місцевого самоврядування незаконним та зобов`язання вчинити певні дії.

За змістом позовних вимог позивачі просять:

- визнати недійсним рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради від 17.04.2019 року №373 «Про часткове затвердження спільного рішення адміністрації та житлово-побутової комісії державної установи «Житомирська установа виконання покарань (№ 8)» щодо розподілу житла між черговиками установи»;

- визнати недійсними ордери на жилі приміщення видані відповідно рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради від 17.04.2019 № 373 , а саме: ордер ЖЖ № 003197 на ім`я ОСОБА_4 , АДРЕСА_1 ; ордер ЖЖ № 003196 на ім`я ОСОБА_7 , АДРЕСА_2 ; ордер ЖЖ № 003195 на ім`я ОСОБА_6 , АДРЕСА_3 ; ордер ЖЖ № 003194 на ім`я ОСОБА_5 , АДРЕСА_4 .;

- виселити з житлової площі за адресами наступних осіб, без надання іншого жилого приміщення: - ОСОБА_4 , АДРЕСА_1 ; ОСОБА_7 , АДРЕСА_2 ; ОСОБА_6 , АДРЕСА_3 ; ОСОБА_5 , АДРЕСА_4 .

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, слід дійти висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно ч. 6 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

За приписами ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Суд зазначає, що у переліку додатків до позовної заяви та її копії зазначено, що до неї, серед іншого, додаються: копія рішення Богунського районного суду від 02.02.2019 року, копія постанови Житомирського апеляційного суду від 19.05.2020 року стосовно ОСОБА_3 , копія рішення Богунського районного суду стосовно ОСОБА_2 (відсутнє посилання на дату рішення та його номер), копія рішення Богунського районного суду від 12.04.2017 року та копія постанови Житомирського апеляційного суду від 31.06.2018 року, однак, зазначені додатки відсутні (не додані).

Також у переліку додатків до позовної заяви та її копії зазначено, що до неї, серед іншого, додаються: копія заяви на адресу голови Житомирської міської ради від 08.09.2017 року та копія скарги від 24.12.2016 року, копія списку співробітників, яким надається жила площа, копія відповіді прокуратури Житомирської області від 26.03.2018 року, копія листа Житомирської окружної прокуратури про порушення кримінальної справи від 20.04.2021 року, копія відповідей Житомирської міської ради та виконавчого комітету від 05.05.2017 року, 04.01.2017 року, 11.01.2018 року, 26.02.2018 року, 27.02.2019 року, копія рішення Богунського районного суду від 06.12.2018 року, копія постанови Житомирського апеляційного суду від 15.06.2017 року стосовно ОСОБА_8 та копія постанови ВСУ від 30.06.2020 року стосовно ОСОБА_9 , однак, зазначені додатки не додані до копій позовних заяв для відповідачів.

Слід також наголосити, що у переліку додатків до позовної заяви та її копії зазначено, що до неї, серед іншого, додаються копії рішень суду стосовно корупційного правопорушення з боку членів житлової комісії ДУ "ЖУВП (№8)" ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , при цьому, не вказано дати рішення суду та його номеру, тобто не ідентифіковані.

Крім того, суд звертає увагу, що до позовної заяви додано акт про результати перевірки в рамках кримінального провадження за №0000157 від 22.09.2017 року за фактом внесення окремими службовими особами ДУ "Житомирська установа виконання покарань (№8)" завідомо неправдивих відомостей щодо розподілу та виділення квартир за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, та вказаний додаток зазначено у переліку додатків до позовної заяви та її копії, однак для відповідачів надано лише витяг з вищевказаного акту.

Також до позовної заяви додані такі документи як копія рішення Богунського районного суду м. Житомира від 11.04.2017 року, від 03.03.2018 року (№295/8987/17 та 295/8985/17) від 02.12.2019 року, від 16.03.2020 року, копія постанови Житомирського апеляційного суду від 31.10.2018 року та від 05.02.2020 року, проте вказані документи не зазначені у додатку до позовної заяви.

Крім того, позивачами не зазначено доказів, які підтверджують видачу ордеру ЖЖ № 003197 на ім`я ОСОБА_4 , АДРЕСА_1 , ордеру ЖЖ № 003196 на ім`я ОСОБА_7 , АДРЕСА_2 , ордеру ЖЖ № 003195 на ім`я ОСОБА_6 , АДРЕСА_3 та ордеру ЖЖ № 003194 на ім`я ОСОБА_5 , АДРЕСА_4 , вказані ордери не надано до позовної заяви та не заявлено клопотання про їх витребування, у разі складності у їх отриманні.

Позовна заява містить загальний виклад обставин без посиланнями на конкретні докази щодо порушень прав позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Зокрема вказується, що позивачі перебувають на черзі на поліпшення житлових умов, однак не зазначено номер черги, доказів, які підтверджують обставини порушення їх прав. Позовна заява викладена з посиланням на докази, які стосуються позивача ОСОБА_1 та відсутні посилання на докази, щодо порушення прав інших позивачів. Позивачами не визначено процесуального статусу осіб, які перебували на квартирному обліку, як члени сім`ї відповідачів, на права або обов`язки яких може вплинути рішення у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що на момент звернення до суду становить 908,00 грн.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.7 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Як вбачається з матеріалів справи позивач ОСОБА_1 є інвалідом армії 2-ої групи, що підтверджується копією пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1 , а отже відповідно до Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору.

Позивач ОСОБА_2 є інвалідом 2-ої групи, що підтверджується пенсійним посвідченням № НОМЕР_2 та довідкою МСЕК серії 12 ААБ №525241, та відповідно до Закону України «Про судовий збір» також звільнений від сплати судового збору.

Виходячи з наведеного, позивачем ОСОБА_3 має бути сплачено судовий збір за дев`ять вимог немайнового характеру у сумі 8172,00 грн. (908,00 грн. * 9 = 8172,00 грн.).

До матеріалів позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору №7471433 від 05.11.2021 року у сумі 908,00 грн. (платник ОСОБА_3 ), тому позивачу ОСОБА_3 слід доплатити судовий збір у сумі 7264,00 грн. (8172,00 грн. 908,00 грн. = 7264,00 грн.), або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Також, слід зазначити, що за умовами статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Вказуючи на належність засвідчення копії суд зазначає, що ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів "Згідно з оригіналом", назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті), чи які подаються юридичними особами публічного та приватного права).

Додані до позовної заяви документи, всупереч вимогам п.2 ст. 95 ЦПК України, не завірені належним чином. Зокрема позивачами є три особи, однак копії доданих документів містять підпис однієї особи та напис "Згідно з оригіналом", без зазначення особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, позивачам слід усунути вищевказані недоліки, дотримуючись вимог ст.ст. 95, 175, 177 ЦПК України, зокрема викласти обставини справи з посиланням на конкретні документальні докази, які додані до позовної заяви; вказати фактично додані докази, однак не зазначені в переліку додатків; надати копії документів, які додані до позовної заяви у кількості та за змістом для відповідачів та належним чином засвідчити копії доданих документі; у разі складності отримати певні докази, на які здійснюється посилання в позові, однак копії яких не додані до позовної заяви повідомити про це та заявити клопотання про їх витребування (у разі потреби); сплатити судовий збір.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суддя дійшов висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до виконавчого комітету Житомирської міської ради, державної установи «Житомирська установа виконання покарань №8», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання нормативно-правового акту органу місцевого самоврядування незаконним та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати можливість позивачам виправити недоліки в строк сім днів з дня отримання ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала про залишення позову без руху не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду. Окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала щодо визначення розміру судових витрат.

Суддя О. Й. Адамович