Постанова

Іменем України

09 лютого 2021 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/3507/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мазурик О.Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Кравець В.А., Махлай Л.Д.,

за участю секретаря Ратушного А.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва про залишення позову без розгляду

від 27 травня 2020 року

в складі судді Колесника О.М.

у справі №753/2839/18 Дарницького районного суду м. Києва

за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго», правонаступником якого є Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»,

до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2018 року ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі - КП «Київтеплоенерго», Підприємство) звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за отримані послуги.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 27 травня 2020 року позовну заяву залишено без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, КП "Київтеплоенерго" звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій зазначив, що ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню.

В обґрунтування апеляційної скарги посилався на те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що позивач був належним чином повідомлений про судове засідання, призначене на 27.05.2020.

Зазначив, що позов було подано ПАТ "Київенерго", а 21.01.2019 КП "Київтеплоенерго" звернулося до суду з клопотанням про заміну сторони ПАТ "Київенерго" на його правонаступника "КП "Київтеплоенерго".

16 жовтня 2019 року представник КП "Київтеплоенерго" звернувся до суду з клопотанням про відкладення судового засідання, призначеного на 17.10.2019, у зв'язку із зайнятістю представників Підприємства в інших судових засіданнях. У своєму клопотанні зазначив своє місцезнаходження, а також адресу для листування. Водночас, від суду не надходило до КП "Київтеплоенерго" повідомлень про дату і час судового розгляду на адресу вказану у заяві. Після ознайомлення з матеріалами справи з`ясувалося, що суд направляв судову повістку на адресу ПАТ "Київенерго", тоді як позивач у справі КП "Київтеплоенерго", який є правонаступником ПАТ "Київенерго". Судової повістки на 27.05.2020 КП "Київтеплоенерго" не отримувало.

Також зазначив, що з 01.05.2018 надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води здійснює КП "Київтеплоенерго", яке продовжує бути постачальником таких послуг після ПАТ "Київенерго".

За наведених обставин, просив скасувати ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 27 травня 2020 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідач не скористався своїм правом подання відзиву на апеляційну скаргу.

Позивач, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання свого представника не направив.

Відповідач, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явилися в судове засідання, та їхніх представників.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання учасника справи, в тому числі позивача.

Зокрема ч. 1 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомленого про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Також пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз наведених положень приводить до висновку, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, можливе лише в тому випадку, коли позивач належним чином повідомлений про розгляд справи і від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Дійсно, як правильно встановлено судом, в судові засідання, призначені на 17 жовтня 2019 року та 27 травня 2020 року позивач не з'явився (а.с. 70, 74).

Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав.

Проте, колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції та вважає його неправильним з наступних підстав.

Згідно з положеннями частин першої, другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Повідомлення учасників справи про місце, дату і час судового засідання проводиться судом, відповідно до вимог ст. 128-131 ЦПК України.

За приписами статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення - завчасно.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Таким чином, про належне повідомлення учасника справи про час і місце розгляду справи у даному випадку може свідчити лише розписка.

Відповідно до положень пункту 1 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З матеріалів справи вбачається, що дана справа перебуває в провадженні суду з лютого 2018 року.

21 січня 2019 року КП «Київтеплоенерго» звернулося до суду із заявою про заміну сторони з ПАТ «Київенерго» на його правонаступника КП «Київтеплоенерго».

Ухвалою суду від 16.02.2019 судовий розгляд справи було призначено на 19.02.2019 о 10 год 00 хв.

19 лютого 2019 року судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою відповідача. Присутня в судовому засіданні представник позивача поставила свій підпис у розписці, засвідчивши факт ознайомлення з датою наступного судового засідання, призначеного на 17.10.2019 о 10 год 00 хв.

16 жовтня 2019 року представником КП "Київтеплоенерго" подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи. В даному клопотанні, окрім прохання щодо відкладення розгляду справи, представник просив додатково повідомити про наступну дату судового засідання. Крім того, у клопотанні зазначено адресу місцезнаходження КП "Київтеплоенерго" за адресою: 01001, м. Київ, площа Івана Франка, 5 та адресу для листування, а саме: вул. Жилянська, 83/53, м. Київ, 01032 (а.с. 68).

Судове засідання, призначене на 17.10.2019, у зв'язку із задоволенням клопотання КП "Київтеплоенерго" відкладено на 27.05.2020 (а.с. 70).

В судовому засіданні 27.05.2020 судом постановлено оскаржувану ухвалу, у зв'язку з повторною неявкою позивача.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи на 27.05.2020.

Так, з матеріалів справи вбачається, що в судове засідання, призначене на 27.05.2020, судом направлено судову повістку за адресою: 01001, м. Київ, площа Івана Франка, 5, адресовану іншій юридичній особі, а саме ПАТ "Київенерго" (а.с. 73).

Матеріали справи не містять доказів, що судом направлялася судова повістка на 27.05.2020, адресована КП "Київтеплоенерго" за адресою, вказаною останнім для листування.

З наведеного слідує, що судом направлено судову повістку на судове засідання, призначене на 27.05.2020 юридичній особі ПАТ "Київенерго", тоді як позивачем у справі є інша юридична особа КП "Київтеплоенерго".

До того ж, судом не взято до уваги, що КП "Київтеплоенерго" зверталося до суду із заявою, в якому зазначено адресу для листування. А згідно положень ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження у справі, тоді як ч. 6 ст. 128 ЦПК України встановлює, що судова повістка надсилається судом за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

З наведеного слідує, що відсутній факт належного повідомлення позивача про розгляд справи, що у разі повторної неявки останнього є обов`язковою обставиною для залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про повторну неявку позивача, належним чином повідомленого, внаслідок чого допустив порушення норм процесуального права та дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Таким чином, доводи, викладені в апеляційній скарзі, що ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду перешкоджає подальшому провадженню у справі, колегія суддів вважає обґрунтованими.

Відповідно до ч. 6 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України порушення норм процесуального права, яке призвело до помилковості ухвали є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку про скасування ухвали суду з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 379, 383, 384, 389 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 27 травня 2020 року - скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Головуючий О.Ф. Мазурик

Судді В.А. Кравець

Л.Д. Махлай