Провадження №: 2/755/9064/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"07" грудня 2021 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Закладу дошкільної освіти «Віночок» № 296 про визнання протиправним та скасування наказу про відсторонення від роботи, стягнення середнього заробітку за час відсторонення,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Закладу дошкільної освіти «Віночок» № 296 (далі - ЗДО «Віночок» № 296) про визнання протиправним та скасування наказу про відсторонення від роботи, стягнення середнього заробітку за час відсторонення.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заява передана на розгляд судді Хромовій О.О.

У позовній заяві позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ відповідача про відсторонення позивача від роботи, стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за весь період відсторонення позивача від роботи.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частини перша, друга статті 5 ЦПК України).

Відповідно до частин першої, другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно змісту частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява, серед іншого, повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 12 червня

2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний Суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

В даному конкретному випадку, позовні вимоги не є конкретизованими, оскільки в позові, серед іншого, позивач просить визнати незаконним та скасувати наказ відповідача про відсторонення від роботи.

Разом з тим, дана вимога не конкретизована, оскільки позивачем не зазначено номеру оскаржуваного наказу та дати його винесення.

Крім того, заявляючи вимогу про зобов`язання потенційного відповідача виплатити позивачу невиплачену заробітну плату за час відсторонення від роботи, позивачем не зазначено суму стягнення та не надано розрахунок суми стягнення із наданням доказів правомірності такого нарахування.

У пункті 3 частини третьої статті 175ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Із матеріалів позовної заяви убачається, що позивачем, окрім немайнових вимог заявлено також майнову про стягнення середнього заробітку за час відсторонення від роботи. Разом з тим, у прохальній частині позову позивачем не визначено конкретних сум, що підлягають стягненню на його користь як середнього заробітку за час відсторонення від роботи на момент звернення до суду.

Таким чином, позивачу слід вказати ціну позову, а також визначитись із вимогою про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу шляхом конкретизації суми, що підлягає стягненню.

У прохальній частині позову позивачем також заявлено клопотання про витребування у відповідача розрахунку середньої заробітної плати позивача за два попередніх місяці, що передували відстороненню.

Дане клопотання є необгрунтованим, оскільки суд не може покладати на потенційного відповідача обов`язок щодо здійснення розрахунку заборгованості з невиплаченої ним заробітної плати позивачу. Розглядаючи трудові спори, суд може витребувати у відповідача лише відомості щодо розміру нарахованої заробітної плати за конкретний період часу та лише в тому випадку, якщо у наданні таких доказів позивачу було відмовлено без об`єктивних на те підстав та у разі неможливості позивачем самостійно надати такий доказ.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу слід уточнити зміст заявлених позовних вимог, навести нормативне обґрунтування таких вимог відповідно до вимог чинного законодавства, конкретизувати вимоги майнового характеру, вказавши при цьому ціну даного позову, а також долучити до матеріалів позову всі належні докази, в обґрунтування змісту заявлених вимог та у разі необхідності, заявити клопотання про витребування доказів, що відповідатиме положенням статті 84 ЦПК україни.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Закладу дошкільної освіти «Віночок» № 296 про визнання протиправним та скасування наказу про відсторонення від роботи, стягнення середнього заробітку за час відсторонення, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подання суду належним чином оформленої позовної заяви, з долученням до неї відповідних документів і відомостей у письмовому виді.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова