РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

7 грудня 2021 року м. Мукачево Справа №303/5885/21

2/303/1667/21

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

у складі: головуючого - судді Кость В.В.

секретар судового засідання Немеш Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в місті Мукачево цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до відповідача Мукачівської міської ради

про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Мукачівської міської ради, на підставі якого просить:

- встановити факт родинних відносин позивача та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як матір та доньки.

- визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті доньки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Як на підставу для задоволення позову, позивач посилається на обставини щодо розбіжності написання її прізвища та прізвища доньки через переклад та наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що донька померла в Італії, де після проведення відповідних дій поховання та тяжкого стану позивач не мала змоги належним чином оформити спадкові права.

Позивач у судове засідання не з`явився, натомість від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі.

Від уповноваженого представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, згідно з яким в задоволенні позову просить відмовити, оскільки з поданих письмових документів вбачається наявність розбіжностей у імені та прізвищі особи, після смерті якої відкрилася спадщина.

Дослідивши подані по справі доказові матеріали, суд констатує наступне.

1. Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з того, що згідно із частиною першою ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною першою ст. 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається у ст. 16 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. 20 Цивільного кодексу України право на захист особа здійснює на свій розсуд.

2. В контексті хронології існуванням спірних правовідносин суд наводить наступні обставини справи.

Згідно з даними свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 30 травня 1989 року на російській мові ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьками записано: в графі батько - « ОСОБА_4 », в графі мати: « ОСОБА_1 ».

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла в провінції Валенсія, Іспанія, що стверджується даними копії свідоцтва про смерть від 17 січня 2019 року (а.с. 13).

Згідно з даними довідки від 24.07.2019 №867210/99-19 (а.с.20) за адресою: АДРЕСА_1 проживала та були зареєстрована: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

3. Надаючи правову оцінку фактичним обставинам справи та спірним правовідносинам, у контексті з доводами та запереченнями учасників справи, Згідно з положеннями п. 1 частини першої ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 №5 передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника тощо. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Наявні у справі доказові матеріали (копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , свідоцтва про смерть від 17.01.2019) свідчать про наявні розбіжності у написанні прізвища доньки позивача у свідоцтві про смерть.

З урахуванням наведеного, вимоги за заявою щодо встановлення факту родинних відносин між позивачем та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , підлягають задоволенню.

Щодо вимоги позивача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд зазначає наступне.

Згідно із загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням вищенаведених вимог чинного законодавства, а також обставин відносно того, що позивач є спадкоємцем першої черги після смерті доньки, строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, заявлені вимоги ОСОБА_1 є підставними та такими, що підлягають задоволенню.

При цьому, за результатами судового розгляду справи не встановлено обставин, які б свідчили про порушення прав, свобод та інтересів інших осіб, внаслідок ухвалення судом саме такого судового рішення.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 8, 124, 129, 1291 Конституції України, ст.ст. 2, 3, 10, 12, 13, 76-81, 141, 263-265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

УХВАЛИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволити повністю.

2. Встановити факт родинних відносин, а саме відносно того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є донькою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

3. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті доньки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю у три місяці з дати набуття рішенням суду законної сили.

4. Судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у сумі 908,00 гривень покласти на позивача.

5. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

6. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

7. Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_3 ).

Відповідач: Мукачівська міська рада Закарпатської області (м.Мукачево, вул. Духновича, 2, ).

Суддя В.В. Кость