Справа № 646/4068/20
№ провадження 2/646/453/2021
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29.01.2021 м.Харків
Червонозаводський районний суд міста Харкова в складі:
головуючий суддя Єжов В.А.
при секретарі Абдюхановій А.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
В липні 2020 року позивач звернулася до Червонозаводського районного суду м. Харкова із позовом, яким просить визначити додатковий для ОСОБА_1 для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позовних вимого позивач зазначив, що він проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з онуком ОСОБА_2 та сином ОСОБА_3 .
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , батько ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 15 травня 2013 року серія НОМЕР_1 .
ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 20.05.2016 серії НОМЕР_2 . На момент смерті ОСОБА_2 фактично проживала у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , що належить їй на праві власності. (Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію ОСОБА_2 володіла об`єктом нерухомості за адресою: АДРЕСА_2 : трьох кімнатна, переплановано самочинно, частина приміщення №8 (площею 9,1 кв.м.) з кухні під житлове приміщення №12 (площею 2,9 кв.м) з кухні на санвузол. Загальна площа 89,3 кв.м).
Позивач зазначив, що відповідно до заповіту від 20.02.2014 ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , що народилася в с. Баніщі, Льговського району, Курської області, яка проживала за адресою: АДРЕСА_3 всю належну частку в праві спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_4 заповідала ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Заповіт посвідчено Куксіним С.Ю. державним нотаріусом Першої Харківської державної нотаріальної контори.
Позивач про існування заповіту, складеного його бабусею - ОСОБА_2 , не знав та випадково знайшов його 24 червня 2020 року, наводячи лад в її особистих речах. Зазначений факт у своїй заяві, яка посвідчена нотаріусом, підтверджує ОСОБА_4 , який допомогав позивачу прибирати в квартирі померлої бабусі ІНФОРМАЦІЯ_6 . Оскільки про наявність заповіту, складеного спадкодавцем після смерті його бабусі - ОСОБА_2 він не звернувся, так як у неї були спадкодавці першої черги, а саме донька.
Крім того, позивач 26.06.2020 звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Хоми О.В. щодо оформлення спадщини, але отримав відповідь, що оскільки він не подав заяву про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , у строк, встановлений законом, та не був зареєстрований за одною адресою зі спадкоємицею на день її смерті, то у позивача не має факту прийняття спадщини і рекомендується звернутися до суду із позовною заявою щодо продовження строку прийняття спадщини.
В зв`язку з викладеним, позивач просив постановити рішення, яким визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 14 липня 2020 відкрито провадження у справі, розгляд справи призначений за правилами загального позовного провадження.
Представником відповідача Харківської міської ради Лях І.Ю. до суду подано відзив, яким він просить відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на недоведеність поважності причин не звернення ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини після спадкодавця, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 відкриття спадщини
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11 вересня 2020 року підготовче судове засідання закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.
В судове засідання представник позивача адвокат Крутько Т.П. подав заяву в якій просить суд розглянути справу у його відсутність та відсутність позивача. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не з`явився про місце, дату та час слухання справи сповіщений належним чином про, що свідчить поштове повідомлення в матеріалах справи.
За наявності умов, передбачених частиною першою ст. 280 ЦПК України, та оскільки представник позивача не заперечував проти заочного вирішення справи, суд вважає за можливе допустити заочний розгляд справи.
Суд, дослідивши докази по справі, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданого 20.05.2016 Харківським міським відділом Державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області (актовий запис №7715), ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 90 років.
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого 15.05.2013 відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкова реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції (актовий запис №6773), ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_7 у віці 56 років.
Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон на відчуження об`єктв нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 14.03.2019 за №159540221 право власності на 17/100 частин квартири АДРЕСА_4 належить ОСОБА_2 .
Згідно Витягу Першої Харківської державної нотаріальної контори про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 12.02.2014 від 36601154, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 складено за № у Спадковому реєстрірі 55724476.
Відповідно до Заповіту від 12.02.2014, посвідченого державним нотаріусом Першої Харківської державної нотаріальної контори Куксіним С.Ю. за №2-165, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в разі смерті всю належну їй частку в праві спільної власності на квартиру АДРЕСА_4 заповідає ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 .
У відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За змістом ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
У силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.
Згідно із ст.ст.1268-1270ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Як було встановлено судом, відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Хоми О.В. від 26.06.2020 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки він не подав заяву про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , у строк, встановлений законом, та не був зареєстрований за одною адресою зі спадкоємицею на день її смерті, то у позивача не має факту прийняття спадщини і рекомендується звернутися до суду із позовною заявою щодо продовження строку прийняття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
У той же час, відповідно до ст.ст.1273-1275 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.
Відповідно до ст.ст.1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Виходячи з вище викладеного, можна зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця і залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і остаточно дає відповідь на питання про прийняття спадщини.
Так, для прийняття спадщини спадкоємцю, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.
У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.
При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.
Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини суд визнав поважними.
ОСОБА_1 просить встановити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Причиною пропуску строку на прийняття спадщини позивач зазначає, що про існування заповіту, складеного його бабусею - ОСОБА_2 , не знав та випадково знайшов його 24 червня 2020 року, наводячи лад в її особистих речах. Зазначений факт у своїй заяві, яка посвідчена нотаріусом, підтверджує ОСОБА_4 , який допомогав позивачу прибирати в квартирі померлої бабусі ІНФОРМАЦІЯ_6 . Позивач вважає, що причини її пропуску для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими, та підлягають поновленню.
У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати «свободу заповіту» як фундаментальний принцип спадкового права (постанова Верховного Суду України від 6 вересня 2017 року у справі №6-496цс17). Під свободою заповіту слід розуміти, в тому числі, право заповідача на визначення майбутньої юридичної долі свого майна на свій розсуд.
Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.
Отже, на переконання суду, наведена позивачем причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважною для надання судом додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки вони призвели до неможливості подати ним заяву про прийняття спадщини у строк, передбачений статтею 1270 Цивільного кодексу України.
Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».
Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно, та призведе до передачі цього майна громаді міста як відумерлої спадщини.
При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими.
За таких обставин, суд призначає ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання нею заяви нотаріусу про прийняття спадщини.
Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягає задоволенню.
На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.
На підставі викладено, керуючись статтями 12, 13, 81, 89, 263-265 ЦПК України, статтями 1220, 1221, 1270 ч. 1, 1272 ч. 3 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 - задовольнити.
Надати ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном 1 (один) місяць, з дня набрання судовим рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду через Червонозаводський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , адреса проживання: АДРЕСА_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Відповідач: Харківська міська рада, адреса місцезнаходження: 61003, м. Харків, м-н Конституції, буд. 7, .

Суддя: В.А. Єжов