Ухвала

03 грудня 2021 року

м. Київ

справа № 374/180/17

провадження № 61-18907ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ткачука О. С. розглянув касаційну скаргу виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 18 січня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду

від 08 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування розпорядження про оголошення догани, визнання протиправним та скасування розпорядження про звільнення з посади та поновлення на роботі, відшкодування моральної шкоди, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

18 листопада 2021 року до Верховного Суду виконавчий комітет Ржищівської міської ради Київської області подав касаційну скаргу на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 18 січня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 вересня 2021 року в указаній вище справі. Дана касаційна скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

У клопотанні, яке містить касаційна скарга, заявником порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки повний текст оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції, станом на дату подання касаційної скарги, отримано не було.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень оскаржувану постанову Київського апеляційного суду від 08 вересня 2021 рокуоприлюднено 15 вересня 2021 року.

За приписами статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України встановлено, що до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

У разі доведення заявником недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, то в цьому випадку для відліку строку на касаційне оскарження застосовуються положення частини другої статті

390 ЦПК України, відповідно до якої заявник має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження в разі подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

На підтвердження неотримання оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції, виконавчий комітет Ржищівської міської ради Київської області надав довідку, складену ним же, про те, що оскаржувана постанова заявником не отримувалась.

Наведені заявником підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження не дають достатніх підстав для визнання їх поважними, оскільки вказана довідка, складена самим заявником в односторонньому порядку, не є доказом недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України.

Крім того, з оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції вбачається, що виконавчий комітет Ржищівської міської ради Київської області подавав апеляційну скаргу і під час прийняття оскаржуваної постанови, представник заявника був присутнім у судовому засіданні, тобто був обізнаний про ухвалення судового рішення.

Повний текст оскаржуваної постанови складений 13 вересня 2021 року.

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи викладене, заявнику слід звернутись до суду касаційної інстанції з клопотанням (заявою) про поновлення строку касаційного оскарження, у якому (якій) навести поважні підстави для поновлення такого строку та надати докази для їх підтвердження.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова невизначеність.

Крім того, заявником у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України сплачено судовий збір у меншому розмірі, ніж це встановлено законодавством.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У цій справі заявник оскаржує три вимоги немайнового характеру, а саме: визнання неправильним і таким, що не відповідає чинному законодавству формулювання причини звільнення, зміну формулювання причин звільнення, визнання протиправним та скасування розпорядження про оголошення догани, а також вимогу майнового характеру про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Відповідно до підпункту 1 частини пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на час подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на те, що позовну заяву пред`явлено у жовтні 2017 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом

на 01 січня 2017 року.

Станом на 01 січня 2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 1 600 грн.

Ціну позову заявником визначено у розмірі 127 179 грн 40 коп.

Заявником за подання касаційної скарги сплачено 1 302 грн судового збору. Проте, необхідний розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги становить 6 383 грн 58 коп. ( (1 600 * 0,4 * 3) + (127 179, 40 * 1%) * 200% ).

Враховуючи викладене, заявнику необхідно доплатити 5 081 грн 58 коп. судового збору за подання касаційної скарги.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у

м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення заяви без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала. Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Таким чином, виходячи із наведених норм права, якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк усуне недоліки касаційної скарги, вона вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усуне недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, скарга вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати причину пропуску строку на касаційне оскарження, наведену у клопотанні виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області, неповажною.

Касаційну скаргу виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області на рішення Кагарлицького районного суду Київської області

від 18 січня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду

від 08 вересня 2021 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали.

В залежності від виконання цієї ухвали настають наслідки, передбачені Законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. С. Ткачук