Справа № 216/1430/20
Провадження № 2/216/493/21
П О С Т А Н О В А

іменем України

09 лютого 2021 року суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Сидорак В. В., розглянувши справу про вчинення адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , проживає АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП,

в с т а н о в и в:

27.01.2021 року з 16 22 год. по 16 50 год., ОСОБА_1 перебуваючи в залі судових засідань №7, Центрального-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, під час розгляду суддею цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Вольф Тетяна Леонідівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, неодноразово порушував порядок під час судового засідання, постійно перебивав головуючого по справі, абсолютно не реагував на зауваження та розпорядження головуючого, нецензурно висловлювався в бік головуючого, при цьому вказані дії вчиняються в настільки зухвалій формі, що повністю позбавляв можливості головуючого по справі здійснювати будь-які процесуальні дії та в цілому продовжувати судове засідання, повністю ігнорував обов`язки присутніх в залі судового засідання визначені ст. 216 ЦПК України не зважаючи, на неодноразове роз`яснення, головуючим суддею, вказаних обов`язків та попередження про можливі негативні наслідки для осіб, які порушують порядок під час судового розгляду. Своєю протиправною поведінкою ОСОБА_1 зірвав розгляд цивільної справи та проявив неповагу до суду, чим вчинив адміністративне правопорушення за яке передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 09.02.2020 року о 09-00 год. в судове засіданні не з`явився та відповідно не скористався своїм правом надати пояснення з приводу обставин справи, жодних заяв чи клопотань з приводу розгляду справи до суду не подав. При цьому про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином 27.01.2021 року, що зафіксовано в протоколі судового засідання від 27.01.2021 року та звукозаписі відповідного судового засідання, від отримання судової повістки та підписання розписку щодо наступної дати судового засідання, відмовився.

За вказаних обставин суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи про вчинення адміністративного правопорушення за відсутності ОСОБА_1 , який належним чином повідомлявся про день, час та місце розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи.

Також судом врахована та обставина, що приписи ст. 268 КУаАП не встановлюють імперативного обов`язку суду здійснювати розгляд вказаної категорії справ за обов`язкової участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Разом з цим судом береться до уваги, що судове засідання в даній справі, яке проводилось 27.01.2021 року, (після оголошення перерви в цивільній справі під час розгляду якої було вчинено прояви неповаги до суду), було відкладено за відповідним клопотанням ОСОБА_1 та останньому була надана можливість забезпечення участі адвоката для захисту його інтересів. При цьому повторне відкладення судового засідання, за відсутності будь-яких заяв особи щодо якої здійснюється розгляд справи про адміністративне правопорушення, на думку суду суперечить завданням КУпАП передбаченим ст. 1, що полягає у охороні прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , судом враховується, що порядок та процедура притягнення осіб до адміністративної відповідальності регулюється нормами КУпАП.

Так, згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Виходячи з вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 6 «Право на справедливий суд» Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Питання визначення поняття «неповаги до суду», процедури притягнення винних осіб до відповідальності та визначення заходів впливу на порушника визначається Законом України «Про судоустрій та статус суддів», КУпАП, а також в даному випадку ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Згідно з п. 6 ч. 5 ст. 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» незалежність судді забезпечується, в тому числі, відповідальністю за неповагу до суду чи судді.

Згідно із ст. 129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 50 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Частиною 4 ст. 216 ЦПК України визначено, що за прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.

Отже, з аналізу вказаних норм вбачається, що за прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. При цьому законодавець за умови виявлення прояву неповаги до суду, зобов`язує притягувати винну особу до відповідальності а не надає дискреційної можливості на свій розсуд, уповноваженій особі, уникати вжиття відповідних заходів.

Відповідальність за неповагу до суду передбачена ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, згідно з якою, адміністративна відповідальність за дане правопорушення настає за неповагу до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само за вчинення будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Питання про притягнення до адміністративної відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.

Відповідно до п. 7-1 ст. 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення за ст. 185-3 КУпАП, протоколи про правопорушення мають право складати, зокрема судові розпорядники (у справах про адміністративні правопорушення за ч. 1, 2, 3, 5 ст. 185-3 КУпАП).

В той же час, діючим законодавством, зокрема ч. 1 ст. 258 КУпАП передбачені випадки, коли протокол не складається, зокрема в разі вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, 2, 3, 5 ст. 185-3 КУпАП, у разі, якщо особа не оспорює допущене порушення і адміністративне стягнення, що на неї накладається. Виключно в такому випадку уповноваженими органами (чи посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення.

Разом з цим частиною 5 ст. 258 КУпАП визначено, якщо під час складання постанови у справі про адміністративне правопорушення особа оспорить допущене порушення і адміністративне стягнення, що на неї накладається, то уповноважена посадова особа зобов`язана скласти протокол про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 256 цього Кодексу, крім випадків притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185-3 цього Кодексу, правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованих в автоматичному режимі, або порушень правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксованих у режимі фотозйомки (відеозапису). Цей протокол є додатком до постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Виходячи з аналізу даних норм слід дійти до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП не складається у випадку здійснення відповідного правопорушення під час судового розгляду, а право скласти протокол, яке поширюється на судових розпорядників, передбачено для випадків порушення норм КУпАП під час перебування осіб поза межами судового засідання в приміщенні суду.

Таким чином дослідивши матеріали справи №216/1430/20, під час розгляду якої було допущено прояви неповаги до суду, судом встановлено, що факт невиконання розпоряджень головуючого та неналежна поведінка ОСОБА_1 , що виразилась у постійних перебиваннях головуючого під час виконання процесуальних обов`язків при розгляді цивільної справи, словесних образах головуючого в тому числі виражених в нецензурній формі підтверджується, протоколом судового засідання від 27.01.2021 року. Зокрема в протоколі зазначено: «16:25:46 головуючий суддя: ОСОБА_3 зауваження головуючого до присутніх у залі судового засідання а саме до ОСОБА_1 за неналежну поведінку»; «16:26:04 ОСОБА_1 » - висловлює словесні образи в бік головуючого; «16:26:54 головуючий суддя: ОСОБА_3 . Зауваження головуючого присутньому ОСОБА_1 щодо неналежної поведінки» «16:27:29 ОСОБА_1 » - висловлює образи в бік головуючого на зауваження не реагує; «16:28:02 Головуючий суддя ОСОБА_3 . Зауваження головуючого, щодо неналежної поведінки під час розгляду цивільної справи»; «16:38:27 головуючий суддя: ОСОБА_3 роз`яснює права та обов`язки присутніх в судовому засіданні. ОСОБА_1 ви порушуєте ч. 1 ст. 185-3 КУпАП проявляючи неповагу до суду, попереджаю, що суд буде вимушений відкрити відносно ОСОБА_4 адміністративну справу у разі повторної неповаги, оскільки Вас попереджали неодноразово»; «16:41:13 Головуючий суддя: ОСОБА_3 оголошення перерви оскільки судове засідання було зірвано ОСОБА_1 та відкрито адміністративну справу за неповагу до суду». З даних, наявних в протоколі судового засідання вбачається, що 16:38:27 присутнім у судовому засіданні особам, було роз`яснено обов`язки присутніх в залі судових засідань передбачені ЦПК України та можливість притягнення за вказані дії до адміністративної відповідальності, що на думку судді свідчить про обізнаність останнього про необхідні правила поведінки під час розгляду справи судом. Дані обставини підтверджуються і аудіозаписом фіксацією судового засідання від 27.01.2021 року долученому до матеріалів справи. Крім цього з аудіо запису вбачається, що головуючим суддею роз`яснювалось обов`язки присутнім в залі судового засідання особам та можливі наслідки за не виконання відповідних обов`язків, однак вказані дії не зупинили ОСОБА_1 від продовження вчинення протиправного діяння. Більше того останній, в зухвалій формі вказував, що йому байдуже до негативних юридичних наслідків.

Таким чином судом встановлено, що в порушення вимог ст. 216 ЦК України, ОСОБА_5 як інша особа, яка перебувала в залі судових засідань під час розгляду цивільної справи, не дотримувався порядку та не підкорявся відповідним розпорядженням головуючого судді у справі, не давав можливості головуючому по справі проводити судовий розгляд, порушував порядок під час судового засідання, образливо висловлювався в бік головуючого як наслідок зірвав судове засідання, чим вчинив прояв неповаги до суду. За вказані дії передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

Зважаючи на принцип презумпції невинуватості, суд вважає, що дослідженими по справі доказами в повній мірі доведено факт прояву неповаги до суду ОСОБА_1 , що виразилась у непідкоренні розпорядженню головуючого, порушенні порядку під час судового засідання та вчиненні будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Оцінюючи здобуті у справі та досліджені під час судового розгляду доказу, суд приходить до висновку, що такі докази є достатніми та логічно пов`язані з обставинами адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, характер скоєного правопорушення, який посягає на авторитет судової влади та фактично нівелює принцип всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи будь-якої категорії, особу правопорушника, ступінь його вини та ставлення до вчиненого, (фактично ОСОБА_1 не сприймає факт неналежної, з його боку, поведінки під час проведення судового розгляду, про що зокрема свідчить неодноразові образи головуючого, відмова реагувати на вимоги головуючого безпосередньо під час розгляду справи про вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 185-3 ч. 1 КУпАП, яке відбувалося 27.01.2021 року), відсутність обставин які б пом`якшували відповідальність. Та наявність обставин які обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, зокрема продовження протиправної поведінки, незважаючи на неодноразові вимогу уповноважених на те осіб припинити її. З метою виховання правопорушника та запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у межах санкції ч. 1 ст. 185-3 КУпАП у розмірі сто неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що на думку суду буде необхідним і достатнім заходом для виправлення правопорушника та запобігання вчиненню нових правопорушень.

У відповідності до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 40-1, 185-3 ч. 1, 279, 280, 283 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України « Про судовий збір», -

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (тисячу сімсот) гривень на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір в сумі 454 грн. на користь держави.

Згідно зі ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, який виніс постанову.

Суддя В. В. Сидорак