Справа №:755/2957/20
Провадження №: 2/755/41/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" листопада 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Булгакової Є.І.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 ,

представника відповідача приватного нотаріуса КМНО Іванової Л.М. - Полонського О.Ю. ,

представника третьої особи Міністерства юстиції України - Юрченко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду в м. Києві клопотання позивача про забезпечення доказів в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пашковець Олени Василівни, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Іванової Лідії Миколаївни, Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, Київської міської державної адміністрації, Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», треті особи: Акціонерне товариство «Укрсиббанк», Міністерство юстиції України, Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, про витребування майна, що входить до складу спадщини з чужого незаконного володіння, -

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пашковець Олени Василівни, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Іванової Лідії Миколаївни, Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, Київської міської державної адміністрації, Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», треті особи: Акціонерне товариство «Укрсиббанк», Міністерство юстиції України, Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, про витребування майна, що входить до складу спадщини з чужого незаконного володіння.

Як вбачається з матеріалів справи, 22.07.2021 року до суду надійшло клопотання позивача про забезпечення доказів, у якому позивач просить зобов`язати: відповідача ОСОБА_2 надати платіжний документ на підтвердження передачі ним відповідачці ОСОБА_6 грошових коштів за придбання кв. АДРЕСА_1 ; відповідача ОСОБА_2 надати ліцензію, яка надавала йому право на розрахунок з відповідачкою ОСОБА_6 грошовими коштами в іноземній валюті за придбання квартири; відповідачку ОСОБА_6 надати платіжний документ, що підтверджує передачу їй відповідачем ОСОБА_2 грошових коштів за придбання кв. АДРЕСА_1 .

Вимоги клопотання мотивовано тим, що постановою Апеляційного суду м. Києва від 17.07.2008 року визнано недійсним договір дарування кв. АДРЕСА_1 укладений між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 . Відповідно всі наступні правочини щодо відчуження вказаної квартири стали недійсними з часу їх укладання. Поряд із цим, вразі задоволення позову та при цьому встановлення судом факту добросовісності відповідача ОСОБА_2 , у останнього буде наявна можливість стягнути з позивача витрачені ним кошти на ремонт та оздоблення спірної квартири. Встановлення ж судом фактів відсутності дійсної оплати за відчуження квартири та відсутність у вказаного відповідача ліцензії на здійснення розрахунків в іноземній валюті, вказуватиме на недобросовісність відповідача і відповідно захистить позивача від майбутніх незаконних посягань відповідача ОСОБА_2 . У судовому засіданні 17.06.2021 року представник відповідача ОСОБА_2 зазначав, що квартира була придбана його довірителем за 60000,00 доларів, а у договорі купівлі-продажу від 12.09.2005 року вказано, що ціна квартири становить 300000,00 грн. Протиріччя в назві валюти розрахунку за оспорювану квартиру є явною ознакою завідомо неправдивих свідчень сторони відповідача ОСОБА_2 щодо сумнівних обставин фінансових розрахунків з ОСОБА_6 відносно спірної квартири.

В судовому засіданні позивач підтримав вимоги свого клопотання з підстав викладених у ньому та просить клопотання задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечує проти задоволення відповідного клопотання про просить залишити клопотання без розгляду посилаючись на те, що позивачем пропущено стадію заявлення клопотань та ним не подано заяви про поновлення відповідного строку. У відповідності д положень ст. 197 ЦПК України саме у підготовчому засіданні вирішуються клопотання про забезпечення доказів. Поряд із цим, підготовче провадження у справі закрите ухвалою суду від 05.02.2021 року і подальше прохання вчинення інших процесуальних дій може відбуватись лише із одночасним поданням заяви про поновлення пропущеного строку. Крім того, у самому відзиві на позовну заяву було зазначено як і за яких обставин була придбана оспорювана квартира, більше того зазначено і її ціну 60000,00 $, тому посилання позивача на репліку представника відповідача є безпідставними та такими, що не заслуговують на увагу, адже репліка представника була лише викладенням інформації, що містилася у відзиві на позов. Крім того, у відповідача навіть теоретично не може бути витребовуваних позивачем документів, оскільки придбання квартири було здійснене за рахунок іпотечного кредиту виданого АТ «Укрсиббанк». До матеріалів справи долучено копію виписки по кредитному договору, що підтверджує купівлю квартири і інших доказів не може бути надано.

Представник відповідача ПН КМНО Іванової Л.М. в судовому засіданні зазначив, що повністю погоджується з позицією представника відповідача ОСОБА_2 та додатково пояснив, що підготовче провадженні у справі тривало довгий час і протягом цього часу позивач з відповідним клопотанням до суду не звертався. Якщо б позивач про свої сумніви у передачі грошей за квартиру казав на підготовчому засіданні, відповідно і представники відповідачів мали б можливість викладати свою позицію з урахуванням таких сумнівів. Можливо представник ОСОБА_2 в судовому засіданні просто озвучив суму в еквіваленті, цього представнику не відомо, але таке клопотання позивача є зловживанням правами, адже у позові немає жодного слова про безгрошовість договору з відчуження спірної квартири. Крім того, клопотання про забезпечення доказів судовим збором не оплачене, і на думку представника, посилання на наявні інші квитанції про сплату судового збору є безпідставними, адже в них немає необхідного призначення платежу. Поважності причин пропуску строку звернення до суду з таким клопотанням позивачем не наведено і заяви про поновлення цього строку ним не подано.

Представник третьої особи Міністерства юстиції України в судовому засіданні при вирішенні відповідного клопотання покладається на розсуд суду.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились.

Суд, вивчивши заявлене клопотання, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що клопотання позивача про забезпечення доказів має бути залишене без розгляду, з огляду на наступне.

Статтею 116 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Відповідно до положень п. 7 ч. 1 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

З аналізу положень ст.ст. 83, 84, 116, 197 ЦПК України вбачається, що на відміну від подання та витребування доказів, які стороною позивача мають подаватись разом із позовом, клопотання про забезпечення доказів може подаватись стороною позивача і після відкриття провадження у справі, тобто окремо від позову, однак у будь-якому випадку подання клопотання про забезпечення доказів обмежене стадією підготовчого провадження.

Вбачається, що із клопотанням про забезпечення доказів позивач звернувся до суду на стадії судового розгляду справи по суті, тобто із пропущенням процесуального строку визначеного для звернення з таким клопотанням до суду.

За змістом ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Оскільки позивач звернувся до суду із клопотанням про забезпечення доказів після закінчення процесуального строку встановленого законом на подання відповідного клопотання, у відповідності до положень ст. 126 ЦПК України, таке клопотанням підлягає залишенню без розгляду.

Із заявою про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом у відповідності до положень ст. 127 ЦПК України, позивач не звертався.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 83, 84, 116, 126, 127, 197, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання позивача про забезпечення доказів в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пашковець Олени Василівни, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Іванової Лідії Миколаївни, Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, Київської міської державної адміністрації, Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», треті особи: Акціонерне товариство «Укрсиббанк», Міністерство юстиції України, Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, про витребування майна, що входить до складу спадщини з чужого незаконного володіння - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали суду складений 03.12.2021 року.

Суддя -