РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

01.12.2021 року Херсонській міський суд Херсонської області у складі:

головуючої судді Шестакової Я.В.,

при секретарі Ференц А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Управління з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області, ОСОБА_2 про заборона експлуатації автомийки, -

в с т а н о в и в :

Представник позивача в листопаді 2020 року звернувся з позовом до ОСОБА_1 в якому просить заборонити експлуатацію атомийки за адресою АДРЕСА_1 до прийняття об`єкта в експлуатацію згідно ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

В обґрунтування позову посилається на те, що 04.07.2016 року Управлінням з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради відповідно до ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ України від 23.05.2011 року № 553, проведена перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності , державних будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті, який належить ОСОБА_1 , а саме: автомийка за адресою АДРЕСА_1 . Підставою для перевірки стало звернення ОСОБА_2 від 23.05.2016 року. Управлінням виявлено факт експлуатації автомийки без документів про прийняття об`єкта до експлуатації згідно чинного законодавства, що є порушенням ч.8 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12 «Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів». Враховуючи, що автомийка не була здана в експлуатацію, слідує незаконність такої експлуатації, яка підлягає забороні. В даному випадку тривале правопорушення має місце з боку відповідача ОСОБА_1 , яке виражається в бездіяльності щодо здачі об`єкта в експлуатацію. Відповідач ігнорує містобудівне законодавство та не допускає посадових осіб для проведення перевірок.

Ухвалою суду від 13.11.2020 позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Ухвалою суду від 26.11.2020 року продовжено встановлений ухвалою суду від 13.11.2020 року строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 02.12.2020 року прийнято до розгляду та відкрито провадження, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 15.04.2021 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання представник позивача не з`явилася, надала на адресу суду заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за її відсутності.

Від третьої особи ОСОБА_2 надійшла заява про проведення розгляду справи без його участі.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду зареєстрованим у встановленому законом порядком місцем його проживання, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125.

Процесуальним правом надати відзив на позов або письмові пояснення по суті предмету спору не скористався. Документів, що підтверджують поважність причин його відсутності суду не надано.

Враховуючи неявку належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача в судове засідання, відповідно до статті 280 ЦПК України суд, за згодою позивача, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, розглянувши надані документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.

Статтями 13, 81 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

04.07.2016 року Управління з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради на підставі наказу Управління від 05.05.2016 року № 11 проведено позапланову перевірку на автомийці за адресою АДРЕСА_1 . Підставою проведення перевірки послугувала заява.від 23.05.2016 року.

За результатами перевірки складено акт

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2911 № 553, на підставі наказу Управління № 11 від 05.05.2016 та звернення фізичних осіб ( ОСОБА_2 ) про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства від 23.05.201, направлення для проведення позапланової перевірки від 04.07.2016 № 40, співробітником Управління державного архітектурно-будівельного контролю ХМР проведено позапланову перевірку об`єкта за адресою: м м.Херсон вул.СТ.УкрНДІЗЗ,26 (авто мийка), за результатами якої 04.07.2016 складений акт, яким встановлено, що у зв`язку з відсутністю власника здійснити перевірку в повному обсязі не виявилось можливим. (а.с. 14,15).

Відомості про винесення припису про усунення порушення відсутній так само як і протокол протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.1 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Частиною 8 зазначеної статті визначено, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Аналогічна заборона запроваджена п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 461.

Відповідно до абз.2 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо: об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові Верховного Суду України від 04.03.2014 у справі №21-433а13, при розгляді спорів цієї категорії суди мають з`ясовувати питання щодо наявності в діях суб`єкта містобудування складу правопорушення, зокрема, факту закінчення будівництвом відповідного об`єкта, наявності на цей момент встановленого законодавством обов`язку вводити об`єкт в експлуатацію, не введення в експлуатацію та використання об`єкта, закону, який би встановлював відповідальність за невиконання обов`язку із введення в експлуатацію, а також дотримання строків притягнення до публічної відповідальності.

На підтвердження експлуатації об`єкта за призначенням ,представником Управління ДАБК ХМР не надано належних та допустимих доказів.

Крім того перевіряючим не встановлено правовий режим майна - автомийки, не встановлено замовника, власника об`єкту та дійсного правопорушника, також не встановлено відповідачем режиму правового майна .

Позиція представника позивача зведена до незаконної експлуатації автомийки ОСОБА_1 але документи не свідчать про належність зазначеної споруди останньому.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню у зв`язку з наступним.

На момент перевірки об`єкту (приміщення автомийки) не встановлено ексудацію авто мийки відповідачем по справі.

Обов`язок введення об`єктів будівництва в експлуатацію, відповідальність за експлуатацію об`єктів, не введених в експлуатацію та заходи щодо усунення виявлених порушень щодо експлуатації об`єкта без зареєстрованої декларації, можуть стосуватися лише тих суб`єктів, які після закінчення будівництва та початку використання, маючи відповідний обов`язок, не ввели об`єкти містобудування в експлуатацію.

Позивачем не доведено, ту суттєву обставину, яка покладена в основу позову, що авто мийка на момент проведення перевірки експлуатувалася суб`єктом відповідності за порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відтак, відсутні підстави вважати допущення відповідачем порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, що виразилось в експлуатації об`єкту, який не введений в експлуатацію.

В світлі висновку, викладеному у пункті 25 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України», суд зобов`язаний надавати відповідь на кожен із специфічних, доречних та важливих доводів заявника.

Поряд із тим, суд повинен встановити наявність в особи, яка звернулася із позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов, а також з`ясувати питання про наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорювання.

Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

За обставин справи, позивачем не наведено обґрунтованих аргументів, які б доводили неправомірність дій відповідача.

Отже суд приходить до висновку про те, що заявлені позові позовні вимоги не знайшли свого підтвердження, задоволенню не підлягають, оскільки є недоведеними.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.4,5, 12, 13, 89, 247, 263-265, 268, 280-283, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову Управління з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області, ОСОБА_2 про заборона експлуатації автомийки - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Рішення може бути оскаржено до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення рішення.

Суддя Я.В.Шестакова

Повний текст рішення складено 01.12.2021.