10.02.2021 Суддя Глібко О. В..
Справа № 644/799/21
Провадження № 2/644/1270/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2021 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Глібко О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 та просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .

Крім того позивачка в окремому клопотанні просить звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище. В обґрунтування клопотання зазначила, що працює в ТОВ «КИСЕТ», згідно довідки про доходи, за період з 01 січня 2020 року по 30 вересня 2020 року їй виплачена сума доходів 23122 грн. 23 коп. На утриманні вона має малолітню дитину, аліменти, що призначені на її користь відповідачем не сплачуються. Станом на 01.01.2021 року існує борг по сплаті комунальних платежів в сумі 38890 грн. Крім того, на її утриманні є мама-пенсіонер, яка потребує фінансової допомоги та рідний брат, який є особою з інвалідністю 2 групи.

Розглянувши зазначене клопотання, суд приходить до висновку про відсутність належних підстав для її задоволення з наступного.

Частиною 3 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат або звільнити від їх сплати.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший із батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно ст. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, відповідно до статті 8 Закону №3674-VI та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні не працездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачкою на підтвердження свого скрутного матеріального стану надано суду довідку про доходи від 13.01.2021 року за період з 1 кварталу 2020 року по 3 квартал 2020 року, з якої вбачаються відомості про дохід лише за останні дев`ять місяців, а не за календарний рік як це передбачає п. 1 ч. 1ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Звертаючись з вказаним клопотанням позивачка також зазначає, що на її утриманні є малолітня дитина, аліменти, які стягнуті на її користь на утримання дитини відповідач не сплачує, при цьому документально підтверджених доказів того, що батько ухиляється від сплати аліментів не надає суду. Так само, суду не надано жодних даних, які б свідчили, що мати-пенсіонер та брат з інвалідністю, знаходяться на її утриманні.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки дана заява пред`явлена з порушенням ст. 175, 177 ЦПК України, а саме…

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Вказані в ухвалі суду недоліки можуть бути усунені шляхом сплати судового збору в розмірі 908 грн. або шляхом подання клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке б відповідало вимогам ч. 3 ст. 177, ст. 136 ЦПК України.

Також, в порушення п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не надано підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вказаний недолік може бути усунуто шляхом зазначення позивачем щодо відсутності іншого позову (позовів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивачем не додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 136, 175-177, 185 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням- залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків п`ять днів з моменту отримання копії ухвали суду.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений термін позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Глібко