Ухвала

08 лютого 2021 року

м. Київ

справа № 759/15337/17

провадження № 61-20377св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Крата В. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Святошинська районна державна адміністрація міста Києва,

треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 15 лютого 2018 року у складі судді Ул`яновської О. В. та постанову Київського апеляційного суду від 16 вересня 2019 рокув складі колегії суддів: Волошиної В. М., Слюсар Т. А., Мостової Г. І.,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Святошинської районної державної адміністрації міста Києва про визнання права користування жилим приміщенням, а саме однокімнатною квартирою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2017 року відкрито провадження у справі.

До участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, суд першої інстанції ухвалою від 25 травня 2018 року залучив ОСОБА_2 , а ухвалою від 25 квітня 2019 року - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

У лютому 2018 року від ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання про забезпечення позову, шляхом заборони вчинення будь-яким структурним підрозділам, у тому числі відділом обліку та розподілу житлової площі Святошинської районної адміністрації у місті Києві приватизації квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 15 лютого 2018 року клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено.

Заборонено вчиняти будь-яким структурним підрозділам, у тому числі відділу обліку та розподілу житлової площі Святошинської районної адміністрації у місті Києві приватизацію квартири АДРЕСА_1 , яка була отримана ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на підставі ордеру серії Б № 05489, виданого 22 квітня 2014 року Шевченківською районною державною адміністрацією міста Києва.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 15 лютого 2018 року, ОСОБА_3 оскаржила її в апеляційному порядку.

Постановою Київського апеляційного суду від 16 вересня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково.

Ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 15 лютого 2018 року змінено у мотивувальній частині, викладено її в редакції постанови апеляційного суду, в іншій частині ухвалу залишено без змін.

У листопаді 2019 року ОСОБА_3 подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати судові рішення попередніх інстанцій, ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні клопотання про забезпечення позову.

Ухвалою Верховного Суду від 19 листопада 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_3 та витребувано справу із суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», який набрав чинності 08 лютого 2020 року, касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Керуючись статтями 33, 34, 260, 400 (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року), 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Справу № 759/15337/17 призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

В. І. Крат