Справа № 308/7009/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.02.2021 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Сарай А.І.,

за участю секретаря судового засідання Зборовської Х.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ФОП ОСОБА_2 ,

представника відповідача Бойко Б.Б.,

розглянувши у підготовчому засіданні у залі суду в місті Ужгороді цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до ФОП ОСОБА_2 про стягнення коштів.

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що 23.08.2016 року між ОСОБА_1 (замовник) та ФОП ОСОБА_2 (підрядник) укладено договір на виконання будівельних робіт з реконструкції квартири по АДРЕСА_1 , за умовами якого підрядник взяв на себе зобов`язання своїми силами та засобами, на власний ризик виконати та здати замовнику будівельні роботи з реконструкції квартири відповідно до затвердженої проектно-кошторисної документації в обумовлений строк з 25 серпня по 30 листопада 2016 року. Вартість виконання будівельних робіт згідно із затвердженою договірною ціною становить 62440,00 грн. (п. 3.1 договору). Між замовником та підрядником 14.06.2017 року було здійснено взаєморозрахунок по виконанню будівельних робіт, по витратам на будівельні матеріали та по додаткових роботах. За результатами проведеної перевірки сторонами підписано та погоджено перелік матеріалів, а також витрат вартості машин і механізмів, що були використані по договору на виконання будівельних робіт станом на 14.06.2017 року в сумі 102536,43 грн. Тобто, витрати на будівельні матеріали та додаткові роботи складають суму в розмірі 102536,43 грн., будівельні роботи 62440,00 грн., разом 164976,43 грн. Всього замовником передано підряднику суму в розмірі 215100,00 грн., що підтверджується актом, який підписаний особисто ФОП ОСОБА_2 . Враховуючи викладене, позивач вимагає повернення 50123,57 грн., як зайво отриманих ФОП ОСОБА_2 коштів. Поряд з цим, під час виконання підрядником ремонтних робіт він відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, та виявлено недоліки в його роботі щодо гідроізоляції стін, внаслідок чого права бокова стіна мокра, що унеможливлює її використання та згідно зі ст. 858 ЦК України дало можливість вимагати у підрядника усунення недоліків. Підрядником отримано листи про усунення даного недоліку за свій рахунок від 03.05.2017 року, від 16.06.2017 року та від 03.07.2017 року, однак відповідні роботи ним не були зроблені. 04.07.2017 року на її звернення ФОП ОСОБА_2 надано відповідь про відмову в усунені вказаного недоліку та необхідності здійснення бетонної відмостки згідно з проектом самостійно. Пунктом 8.2 договору сторін обумовлено його розірвання, зокрема, коли одна із сторін систематичного (більше 3-х разів) порушує умови договору. Листами від 03.05.2017 року, від 16.06.2017 року та від 03.07.2017 року підрядника повідомлено про порушення умов договору. Відтак, договір на виконання будівельних робіт від 23.08.2016 року розірвано. Мотивуючи позов положеннями ст. 852 ЦК України позивач зазначає, що у зв`язку з відступленням від умов договору підряду та допущенні недоліків в роботі щодо гідроізоляції стін, то просить суд відповідного зменшення плати за роботу та відшкодування збитків.

Згідно з ч. 1 ст. 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

09.02.2021 року відповідачем через канцелярію суду подано клопотання про призначення у справі будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої просить поставити такі питання:

1. Які саме будівельні роботи слід було здійснити для будівництва об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_2 , згідно з проектною документацією?

2. Яка вартість робіт, необхідних згідно з цінами, що склалися на аналогічні роботи або послуги на момент укладення договору будівельного підряду 23.08.2016 року, необхідних для добудови об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_2 , згідно з проектною документацією?

3. Які саме будівельні роботи (види, обсяги) по будівництву об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_2 , було фактично виконано відповідачем фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 ?

4. Яка вартість фактично виконаних робіт відповідачем фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 з будівництва об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_2 , згідно з цінами, що склалися на аналогічні роботи або послуги на момент укладення договору будівельного підряду 23.08.2016 року?

Проведення експертизи відповідач просить доручити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз.

В обґрунтування вказаного клопотання відповідач посилається на те, що на розгляді суду знаходиться дана справа та 14.09.2020 року згідно з ухвалою суду було задоволено клопотання відповідача і призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено відповідні питання. Проведення експертизи було доручено судовому експерту Колчар В.Д. (вул. Закарпатська, 38/14, м. Ужгород, Закарпатська область, 88017). Зауважує, що суд дійшов до висновку про неможливість подальшого розгляду справи без проведення судової будівельно-технічної експертизи та вирішуючи питання щодо експерта, який буде проводити експертизу, суд вважав за доцільне з урахуванням обставин справи самостійно визначити експерта та доручити її проведення судовому експерту Колчар В.Д. Зазначає, що у жовтні 2020 року від призначеного судом експерта ОСОБА_3 надійшов лист з рахунком про оплату її вартості на суму 59182, 48 грн. В даному рахунку відсутнє обґрунтування чому саме така вартість роботи експерта. Звертає увагу, що зазначена експертом сума перевищує ціну позову. Також на думку відповідача вартість експертизи є завищеною в рази і з метою оцінки та врахування даної обставини наводить ряд фактів. Зокрема, відповідно до наказу Міністерства юстиції України «Про встановлення вартості однієї експертогодини у 2020 році» від 30 січня 2020 р. № 328/5, з метою впорядкування вартості проведення експертиз у науково-дослідних установах судових експертиз Міністерства юстиції України встановлено вартість однієї експертогодини у 2020 року, що з урахуванням індексу споживчих цін за 2019 року становить 163,44 грн. 59182, 48 грн. / 163,44 = 362,10 год., тобто на виконання експертизи за розцінками години роботи на думку ОСОБА_3 йому потрібно 362 години, що з врахуванням восьмигодинного робочого дня займе 45 робочих днів. Для порівняння просить взяти до уваги той факт, що під час судового розгляду даної справи ухвалою суду від 23.04.2018 року вже призначалася судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої було доручено приватному підприємству «Юридично-експертна компанія «Юрекс-Закарпаття» експерту Корчинському Б.М. (м. Ужгород, вул. Загорська, 26). Об`єкт дослідження той самий, що і в експертизі, дорученій судовому експерту Колчар В.Д. Судом було поставлено два питання: 1. Чи відповідають виконані відповідачем будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 , проектній документації? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? 2. Які матеріали та роботи потрібно виконати, щоб привести об`єкт реконструкції квартиру квартири АДРЕСА_2 , у відповідність до проектної документації та усунути недоліки, допущені відповідачем при їх виконанні? Яка їх вартість? Вказує, що вартість проведеної експертизи становила 7600 грн., яка була оплачена стороною. Якщо взяти до порівняння рахунок, виставлений судовим експертом ОСОБА_3 , то вбачається очевидна невідповідність. Навіть зважаючи на те, що в ухвалі суду від 14.09.2020 року перед експертом поставлено чотири запитання (в двічі більше, чим приватному підприємству «Юридично-експертна компанія «Юрекс-Закарпаття» на суму 7600 грн.), однак все одно, ці цифри неможливо порівняти. Зауважує, що якщо вдатися до розрахунків, то вартість відповіді на одне питання в попередній експертизі становило 3800 грн. (7600 грн. / 2 = 3800 грн.), то за рахунком експерта ОСОБА_3 вартість відповіді на одне питання становить 14795,62 грн. (59182,48 грн. / 4 = 14795,62 грн.), що в чотири рази перевищує вартість роботи попереднього експерта. Також з врахуванням наведеного, а також тої обставини, що експерт ОСОБА_3 вже консультував позивача у справі, про що міститься звукозапис судового засідання ще під головуванням судді Данко В.Й., на думку відповідача, складається враження, що завищення суми роботи експерта відбулося навмисно, аби сторона відповідача не мала змоги оплатити таку вартість. Наголошує, що у сторони відповідача відсутня матеріальна змога оплатити явно завищену та необґрунтовану вартість роботи експерта. Враховуючи наведене, відповідача просить суд постановити ухвалу про призначення судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставити вищевказані питання.

Відповідач та його представник у підготовчому засіданні заявлене клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи підтримали та просили задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у відповідному клопотанні.

Позивач у підготовчому засіданні проти задоволення клопотання відповідача про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи заперечила, зауваживши, що у матеріалах справи вже наявний висновок експерта, а дії відповідача спрямовані для затягування судового процесу.

Заслухавши учасників справи, розглянувши вказане клопотання відповідача та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом даного позову є повернення (стягнення) на користь суми в розмірі 50123,57 грн., як зайво отриманої від відповідача ФОП ОСОБА_2 коштів, під час виконання будівельних з реконструкції квартири по АДРЕСА_1 , за договором на виконання будівельних робіт від 23.06.2016 року, укладеного між сторонами.

У підготовчому засіданні 19.02.2020 року відповідачем було подано клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної товарознавчої експертизи, згідно з яким просив призначити у справі судову будівельно-технічну товарознавчу експертизу та на вирішення експерту поставити наступні запитання: 1. Які саме будівельні роботи слід було здійснити для будівництва об`єкту позивача згідно з проектною документацією? 2. Яка вартість робіт, необхідних згідно з цінами, що склалися на аналогічні роботи або послуги на момент укладення договору будівельного підряду необхідних для добудови об`єкту позивача згідно з проектною документацією? 3. Які саме будівельні роботи (види, обсяги) по будівництву об`єкту позивача було фактично виконано відповідачем? 4. Яка вартість фактично виконаних робіт відповідачем з будівництва об`єкту позивача згідно з цінами, що склалися на аналогічні роботи або послуги на момент укладення договору будівельного підряду? Проведення експертизи просить доручити судовому експерту Павлич О.В. Також просив зобов`язати позивача ОСОБА_1 надати доступ експерту до об`єкту, що досліджується, надати можливість позивачу ОСОБА_2 бути присутнім під час огляду експертом об`єкту, що досліджується.

Зазначене клопотання відповідач мотивував тим, що зміст доводів позивача у справі зводиться до наступного: відповідач порушив умови договору будівельного підряду, бо допустився істотних недоліків при виконанні робіт за договором будівельного підряду; позивач «переплатив» за договором підряду на суму 50123,57 грн. за фактично виконані роботи; відповідач не завершив роботи з будівництва об`єкту, а тому повинен повернути позивачу попередньо сплачені ним кошти як авансування витрат з будівництва (договір було розірвано, тобто припинення договору не відбулося його повним виконанням). Зміст даних трьох доводів несумісні одні з одним, є суперечливими, бо незрозуміло, що стало причиною для звернення позивача до суду: істотний недолік у будівництві, чи зберігання коштів отриманих від відповідача без належної на те правової підстави, чи відмова відповідача від виконання договору (виконання робіт). Відповідно до чинного законодавства способи захисту порушених прав у обох випадках є різними, так само як і є різними обставини, які підлягають дослідженню судом, так само як є різними докази, що їх підтверджують. Позивач заперечує існування між сторонами проектно-кошторисної документації. Зокрема, позивач заперечує отримання та погодження ним складеного відповідачем кошторису № 1 на будівельно-монтажні роботи, тобто вказує, що відповідач приступив до будівництва без проектно-кошторисної документації. Дана позиція позивача є принаймні «дивною», адже над об`єктом будівництва серед іншого здійснювався, в тому числі архітектурний нагляд, який в обов`язковому порядку передбачає перед початком проведення будівельних робіт розробку архітектором, як проектної, так й кошторисної документації з вартості будівництва. Навіть, при ігноруванні обставини існування узгодженої з позивачем кошторисної документації необхідним є дослідження кожного виду робіт на предмет визначення ціни по кожному виду фактично виконаних робіт окремо, адже об`єкт будівництва позивача не був дороблений відповідачем, цін на кожен вид робіт у договорі будівельного підряду не визначений і для з`ясування того, скільки відповідач повинен повернути позивачу коштів, слід виходити з цін на виконані роботи, що склалися на аналогічні роботи або послуги на момент укладення договору, як то визначено ст. 632 ЦК України. Таким чином, як зауважує відповідач, для визначення цін на окремі види робіт по договору будівельного підряду слід залучити експерта товарознавця, який враховуючи кон`юнктуру ринку на момент укладення договору у серпні 2016 року може надати аргументовану відповідь про вартість на кожен вид робіт, що була необхідною для будівництва об`єкту у вигляді проектних рішень. В подальшому слід експертним шляхом з`ясувати, якою мала бути вартість робіт з будівництва об`єкту за умови завершення його згідно з проектною документацією. Також слід з`ясувати, який фактичний обсяг та види робіт здійснив відповідач на об`єкті позивача та визначити різницю між вартістю робіт з побудови завершеного об`єкту та вартістю фактично виконаних робіт відповідачем. Саме ця різниця, визначена експертом, дозволить зробити висновок про обґрунтованість матеріальних вимог позивача на суму 50123,57 грн. Встановити необхідну суму обґрунтованих вимог без висновку експерта тільки на підставі суми вартості робіт з будівництва не є можливим, бо всього комплексу робіт відповідачем не вчинено та й не враховано додаткові роботи, що виникли під час процесу будівництва та не могли бути враховані сторонами спору на момент укладення договору, однак такі роботи мали місце.

Ухвалою суду від 14.09.2020 року було постановлено призначити у цивільній справі № 308/7009/17 судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Колчар В.Д., а провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвалою суду від 15.01.2021 року постановлено провадження у даній цивільній справі поновити з огляду на те, що 22.12.2020 року на адресу суду від судового експерта Колчар В.Д. надійшли матеріали справи без виконання ухвали суду.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як роз`яснено у п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Відповідно до Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з п. п. 1.2.2 п. 1.2 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), одним із видів основної експертизи є інженерно-технічна, підвидом якої є будівельно-технічна експертиза.

За змістом п. п. 5.1. п. 5 розділу ІІ Інструкції основними завданнями будівельно-технічної експертизи є, зокрема: визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо.

Орієнтовний перелік вирішуваних питань будівельно-технічної експертизи експерту передбачений п. п. 5.1.1 п. 5 розділу ІІ Інструкції.

Відповідно до положень ч. ч. 3 - 6 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими сторони обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення, або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Матеріалами справи встановлено, що 28.10.2020 року на адресу суду для відому надійшло повідомлення від судового експерта Колчара В.Д., відповідно до якого відповідача повідомлено, що вартість експертизи, призначеної ухвалою суду від 14.09.2020 року, згідно з рахунком № 477/1 від 24.10.2020 року становить 59182,48 грн.

22.12.2020 року матеріали даної цивільної справи повернуто до суду без виконання ухвали суду про призначення експертизи у зв`язку з несплатою вартості експертизи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частинами 1 - 3 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Конституція України, як Закон прямої дії, має найвищу юридичну силу, а офіційне тлумачення конституційних положень здійснюється Конституційним Судом України, який у цілій низці своїх рішень висловив правову позицію щодо права на оскарження судових рішень та доступу до правосуддя, згідно з якою кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку; суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод; відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке, згідно зі ст. 64 Конституції України, не може бути обмежене (пункти 1, 2 резолютивної частини Рішення від 25 грудня 1997 року № 9-зп, абзац 7 пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Крім того, у низці рішень Європейського суду з прав людини, юрисдикцію якого в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, лише якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті справи.

У справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Таким чином, вказані обставини свідчать про необхідність розглянути клопотання відповідача про призначення у справі експертизи, так як інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи та потребують спеціальних знань, а також враховуючи, що обставини справи з`ясовуються на засадах змагальності, клопотання відповідача про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи підлягає задоволенню.

При призначені експертизи, суд бере за основу перелік питань, які поставлені відповідачем перед експертом у письмову клопотанні, та враховуючи той факт, що з боку інших учасників процесу не було заявлено клопотань про інші питання, які мають бути поставлені експерту при проведені даного виду експертизи.

Суд, вирішуючи питання про призначення експертизи, з метою дотримання вимог об`єктивності проведення експертизи та з урахуванням положень ст. 9 Закону України «Про судову експертизу», доручає проведення даного виду експертизи експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Зважаючи, що для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Строк проведення експертизи слід визначити один місяць з дня отримання копії ухвали суду.

У підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті (ч. 1 ст. 200 ЦПК України).

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 103, 104, 196, 197, 200, 252, 259, 353-355 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення коштів задовольнити.

Призначити у цивільній справі № 308/7009/17 за позовною заявою ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення коштів судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити такі питання:

1. Які саме будівельні роботи слід було здійснити для будівництва об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_2 згідно з проектною документацією?

2. Яка вартість робіт, необхідних згідно з цінами, що склалися на аналогічні роботи або послуги на момент укладення договору будівельного підряду 23.08.2016 року, необхідних для добудови об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_2 згідно з проектною документацією?

3. Які саме будівельні роботи (види, обсяги) по будівництву об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_2 було фактично виконано відповідачем фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 ?

4. Яка вартість фактично виконаних робіт відповідачем фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 з будівництва об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_2 згідно з цінами, що склалися на аналогічні роботи або послуги на момент укладення договору будівельного підряду 23.08.2016 року?

Проведення експертизи доручити експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (вул. Липинського, 54, м. Львів).

Для проведення експертизи у розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи № 308/7009/17.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Зобов`язати сторін у справі надати експерту за його вимогою оригінали чи копії документів, необхідних для проведення експертизи.

Позивачу ОСОБА_1 надати експерту доступ до об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_2 , що є предметом дослідження, а відповідачу фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 можливість бути присутнім під час огляду експертом зазначеного об`єкту.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на відповідача фізичну особу-підприємця ОСОБА_2 .

Запропонувати особі, яка заявила клопотання про призначення експертизи, протягом десяти діб з дня отримання рахунку провести оплату експертизи.

Встановити строк проведення експертизи один місяць з дня отримання копії ухвали суду.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвалу про призначення експертизи направити особі, якій доручено проведення експертизи, та учасникам справи.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Дата складення повного тексту ухвали 10 лютого 2021 року.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області А.І. Сарай