БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/125/2021
Провадження № 2/497/250/2021
Ухвала

про залишення позовної заяви без руху

"09" лютого 2021 р. суддя Болградського районного суду Одеської області Кравцова Алла Валентинівна, ознайомившись у приміщенні суду в м.Болград з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності у спільному майні подружжя,

ВСТАНОВИЛА:

04.02.2021 року позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом про визнання його права власності у спільному майні подружжя, проте позовна заява не відповідає вимогам ст.175ч.3п.п.2,4-10 та ч.5ст.177 ЦПК України і підлягає залишенню без руху.

Так, відповідно до ст.ст.175ч.3п.п.2-10, 177ч.5 ЦПК України, позов має містити, окрім повного найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (РНОКПП для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; а також зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Крім того, позов має містити: зміст позовних вимог, а саме, - спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити в рішенні, а якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору (відсутність таких заходів), якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок врегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності в позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, може додати копії відповідних доказів, учасник справи, який подає до суду письмові докази в копіях, згідно ст.95 ч.5 ЦПК України, має своїм підписом підтвердити відповідність копії оригіналу із зазначенням дати такого засвідчення, а також прізвища й ініціалів особи, яка засвідчила копії документів, оскільки, в разі, якщо учасник справи або суд ставить під сумнів копію письмового доказу, такий доказ не береться судом до уваги.

Таким чином, відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява має містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, проте позивачем в поданій позовній заяві не вказана ця обов`язкова інформація, яка має бути зазначена, - ціну позову. Згідно зіст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У заявленому позові містяться вимоги майнового характеру, оскільки предметом спору є частина житловий будинок та визнання права власності на його частину, тому спір є майновим, проте ціна позову, як і вартість майна, на яке претендує позивач, - у позовній заяві не зазначена взагалі, крім того, позивачем не зазначено РНОКПП відповідача та засоби телефоного чи електронного зв`язку з ним.

Відповідно до роз`яснень, що містяться у постанові Пленуму ВСУ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" №10 від 17.10.2014, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням дійсної вартості спірного майна.

Тобто, ціна позову має бути визначена на момент пред`явлення позову з урахування грошової оцінки - об`єктивної ринкової вартості об`єкта, оскільки, відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання цивільного позову майнового характеру встановлена на рівні 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тому, для визначенняправильності розміру сплаченого судового збору позивачу слід надати певний час, що не буде перешкодою йому в доступі до правосуддя, оскільки він в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які мають правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Таким чином, встановивши відсутність усіх вище перелічених складових для відкриття провадження, суд дійшов висновку, що позовна заява містить певні недоліки, які позивачем мають бути усунені для відкриття провадження у справі і її розгляду у розумні строки на підставі доказів і відомостей, достатніх для ухвалення судом повного, об`єктивного і справедливого рішення.

Відповідно до ч.1ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175,177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позову.

Керуючись ст. ст.95,175,177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності у спільному майні подружжя.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення у встановлений строк недоліків, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатись не поданою і повернута позивачу, що не є перешкодою для звернення до суду з цією ж заявою після усунення зазначених недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя А.В. Кравцова