справа № 761/8275/20
головуючий у суді І інстанції Притула Н.Г.
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

08 листопада 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Мостової Г.І.

суддів: Гаращенка Д.Р., Суханової Є.М.,

за участю секретаря судового засідання - Сердюк К.О.

розглянувши у відкритому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Алексєєва Олексія Ігоровича на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 10 серпня 2021 року про відмову у задоволенні клопотання представника позивача про відмову від частини позовних вимог та закриття провадження

у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Клубний будинок «Татарський» про визнання недійсними пунктів рішення, -

в с т а н о в и в :

У березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з указаним позовом, в якому просив визнати недійсними рішення за пунктами 1 та 4, прийняті загальними зборами ОСББ «Клубний будинок «Татарський» та оформлені протоколом від 05 квітня 2019 року № 9.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . Для обслуговування зазначеного будинку створено ОСББ «Клубний будинок «Татарський».

Квартира позивача облаштована лічильником спожитої теплової енергії. За вказані послуги він сплачує щомісячно та у повному обсязі. У лютому 2019 року на загальних зборах вирішувалося питання про те, що за квартирою позивача обліковуються занадто малі покази прибору обліку теплової енергії та, без урахування пояснень позивача, загальними зборами прийняте рішення: нараховувати штрафні санкції за опалення квартир, якщо власник квартири не опалює її в опалювальний період у розмірі середнього значення витрати газу на опалення кв.м по будинку помножене на опалювальну площу квартири.

Квартирою, що не опалюється - вважається квартира, у якої для її опалення не витрачається газ згідно показів лічильника даної квартири, також / або газ витрачається в об`ємі меншому ніж на 30% від середнього використання газу по будинку. Середнім рахується таке використання газу: загальна сума оплати за газ поточного місяця поділена на опалювальну площу квартир. Виставляти оплату за опалення квартир по формулі: загальна сума оплати за газ поточного місяця поділена на опалювальну площу квартир та помножена на площу кожної квартири (не враховувати показники тепло-лічильників).

Позивач вважає, що таке рішення не відповідає вимогам чинного законодавства у сфері житлово-комунального господарства, норми якого є імперативними. Діюче законодавство не надає права ОСББ вирішувати питання щодо визначення порядку доплати співвласникам за спожите опалення до «середнього показника» та/або нарахування штрафів за неспожиту теплову енергію. Тому, на думку позивача, зазначені у позові пункти рішення прийняті з порушенням діючого законодавства та мають бути визнані недійсними.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 10 серпня 2021 року відмовлено у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - Алексєєва О.І. про відмову від частини позовних вимог.

Задоволено клопотання уповноваженого представника ОСББ «Клубний будинок «Татарський» про закриття провадження у справі.

Закрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСББ «Клубний будинок «Татарський» про визнання недійсним пунктів рішення.

Ухвала мотивована таким. Позивач звернувся з позовом до суду 13 березня 2020 року та на той час оскаржуване ним рішення за пунктом 4 загальними зборами ОСББ «Клубний будинок «Татарський» та оформлене протоколом № 9 від 05 квітня 2019 року не приймалось (не існувало на момент звернення до суду з позовом).

Рішення за пунктом 1, прийняте загальними зборами ОСББ «Клубний будинок «Татарський» та оформлене протоколом № 9 від 05 квітня 2019 року визнане недійсним 13 листопада 2019 року загальними зборами ОСББ «Клубний будинок «Татарський», що підтверджується копією протоколу № 12 від 13 листопада 2019 року, тобто на момент звернення до суду з позовом також не існувало.

Отже, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що на момент звернення позивача до суду з цим позовом оскаржувані рішення ОСББ «Клубний будинок «Татарський» не існували, а тому був відсутній предмет спору.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - Алексєєв О.І. подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 10 серпня 2021 року про відмову у задоволенні клопотання представника позивача про відмову від частини позовних вимог та закриття провадження та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, у зв`язку з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи з огляду на таке.

До порядку денного загальних зборів учасників ОСББ від 13 листопада 2019 року було включено питання виключно про зміну голови правління відповідача, інші питання не вирішувалися та будь-які інші протоколи загальних зборів цього дня не оформлювалися. Саме протокол № 12 від 13 листопада 2019 року подано для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу відповідача (зміну керівника) та засканований до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Станом на лютий 2020 року рішення загальних зборів від 13 листопада 2019 року оформленого протоколом не існувало, що підтверджується перепискою переписка позивача з мешканцями його будинку та головою правління відповідача в месенджері «Viber», скриншоти якої наявні в матеріалах справи.

Навіть якщо б рішення від 13 листопада 2019 року не було підроблене, рішення за протоколом від 05 квітня 2019 року все одно було прийняте та діяло до дати його скасування, тобто розповсюджувало свою дію на позивача, якому виставлені рахунки для оплати комунальних послуг, суми за якими, на його думку, нараховані не за обсяг фактичної спожитої теплової енергії, а з урахуванням середнього обсягу у всьому у будинку, що вбачається з показників лічильників.

Такі рахунки виставлені позивачу після листопада 2019 року, тому він вважає, що твердження про те, що спірне рішення не вводилося в дію та було скасовано, не відповідають дійсності.

Крім того, клопотання позивача про витребування протоколів загальних зборів №№ 12, 12/1 та всіх протоколів, що були прийняті після 13 листопада 2019 року не було розглянуте судом до постановлення ухвали про закриття провадження.

Відповідач ОСББ «Клубний будинок «Татарський», повідомлене належним чином про розгляд справи у суді апеляційної інстанції, не скористалося своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу, заперечень щодо змісту та вимог апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції не направило.

Колегія суддів, вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи та апеляційної скарги, вирішуючи доводи апеляційної скарги враховує таке.

Судом встановлено, що зі змісту протоколу № 9 загальних зборів ОСББ «Клубний будинок «Татарський» від 05 квітня 2019 року вбачається, що до порядку денного зборів було включено чотири питання, зокрема:

перше - нарахування штрафних санкцій за опалення квартир (якщо власник квартири не опалює її в опалювальний період) у розмірі середнього значення витрати газу на опалення кв. м по будинку помножене на опалювальну площу даної квартири. Квартирою що не опалюється - вважається квартира, у якої для її опалення не витрачається газ, згідно показів лічильника даної квартири; також/або газ витрачається в об`ємі меншому більше ніж на 30% від середнього використання газу по будинку. Середнім рахується таке використання газу: загальна сума оплати за газ поточного місяця поділена на опалювальну площу квартир;

четверте питання - виставляти оплату за опалення квартир по формулі: загальна сума оплати за газ поточного місяця поділена на опалювальну площу квартир та помножена на площу кожної квартири (не враховувати показники тепло-лічильників).

За результатами поіменного голосування за першим питанням рішення прийняте, а за четвертим - не прийняте (а. с. 14-16).

13 листопада 2019 року відбулись загальні збори ОСББ «Клубний будинок «Татарський», на яких прийнято рішення про визнання недійсним питання № 1 протоколу № 9 загальних зборів ОСББ «Клубний будинок «Татарський» щодо нарахування штрафних санкцій за опалення квартири (якщо власник не опалює її в опалювальний період) та прийнято рішення нарахування оплати за опалення квартир здійснювати згідно з показниками лічильників теплової енергії.

Указане рішення оформлене протоколом від 13 листопада 2019 року № 12. Відповідно до протоколу від 13 листопада 2019 року № 12/1 загальними зборами ОСББ «Клубний будинок «Татарський» звільнено ОСОБА_3 з посади голови ОСББ за власним бажанням та обрано головою ОСОБА_4

Відповідно до частини 4 статті 265 ЦПК України, судове рішення має бути мотивованим.

Загальні вимоги до змісту судового рішення викладені у постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14. Згідно з пунктами 11 та 12 постанови у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог; встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях; у мотивувальній частині кожного рішення має бути наведено також посилання на закон та інші нормативно-правові акти матеріального права (назва, стаття, її частина, абзац, пункт, підпункт закону), у відповідних випадках - на норми Конституції України, на підставі яких визначено права та обов`язки сторін у спірних правовідносинах, посилання на Конвенцію та рішення Європейського суду з прав людини.

Ухвалення судового рішення, яке не відповідає умовам мотивованості (обґрунтованості), тягне за собою ряд негативних наслідків, як для учасників справи, так і для суду, який прийняв таке рішення. Зокрема, для учасників справи постановлення немотивованого (не достатньо мотивованого) рішення означає, що доводи та аргументи, а також надані для доведення певних обставин справи докази, не були почуті та належним чином оцінені судом, що у свою чергу, може призвести до прийняття неправосудного рішення, а у перспективі - до свавілля судової влади.

У справі «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58) Європейський суд з прав людини наголосив на тому, що національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін. Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає у тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року). На важливість дотримання судами вимоги щодо мотивованості (обґрунтованості) рішень йдеться також у ряді інших рішень ЄСПЛ (наприклад, «Богатова проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України» та ін.).

Суд першої інстанції не здійснив юридичної оцінки усіх фактичних обставин справи та доводів позивача, зокрема про те, що під час дії оскаржуваного рішення ОСББ «Клубний будинок «Татарський» йому нараховувалися штрафні санкції, та обмежився лише формальними висновками про те, що позивач не подав до суду доказів на підтвердження позовних вимог, тому рішення суду не відповідає умовам мотивованості.

Крім того, позивач у відповіді на відзив від 04 серпня 2021 року відмовився від позову в частині вимоги про визнання недійсним пункту 4 рішення загальних зборів ОСББ «Клубний будинок «Татарський», оформленого протоколом від 05 квітня 2019 року № 9 (а. с. 71 зі звороту).

Судом першої інстанції відмовлено у задоволенні указаного клопотання з посиланням на те, що суд дійшов висновку про закриття провадження у справі за відсутністю предмету спору. Тобто по суті це клопотання судом першої інстанції розглянуте не було.

Відповідно частини 1 статті 13 ЦПК України диспозитивність цивільного судочинства виявляється в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У цьому випадку позивач скористався своїм правом, передбаченим частиною 1 статті 206 ЦПК України, на відмову від позовної вимоги.

Відтак, суд першої інстанції мав спершу роз`яснити сторонам наслідки відповідних процесуальних дій та вирішити по суті клопотання позивача про відмову від частини позовних вимог.

Таким чином, висновок суду першої інстанції про відмову у задоволенні клопотання про відмову від частини позовних вимог, у зв`язку із наявністю підстав для закриття провадження за відсутності предмету позову, є передчасним, а оскаржувана ухвала суду першої інстанції - постановлена з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Алексєєва Олексія Ігоровича задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 10 серпня 2021 року скасувати, справу направити для подальшого розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст судового рішення виготовлений 02 грудня 2021 року.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Є.М. Суханова

Д.Р. Гаращенко