Справа № 340/705/17
Провадження № 2-п/938/2/21
УХВАЛА

про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

07 грудня 2021 року селище Верховина

Верховинський районний суд Івано-Франківської області в складі :

головуючої судді Чекан Н.М.

за участю секретаря судового засідання Івасюк Г.Ю.,

представника ОСОБА_1 адвоката Парфан Т.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення від 31.07.2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок дорожньо транспортної пригоди,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до Верховинського районного суду Івано-Франківської області зі заявою про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та скасування заочного рішення Верховинського районного суду Івано-Франківської області від 31.07.2018 року у справі №340/705/17.

Вимоги заяви обґрунтовує тим, що 31.07.2018 року Верховинським районним судом Івано-Франківської області ухвалено рішення у справі №340/705/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок дорожньо транспортної пригоди. Вважає, що вищевказане рішення суду необхідно скасувати, оскільки у ньому зазначено, що вона повторно не з`явилася на розгляд справи, будучи належно повідомленою про дату час та місце судового засідання, що не відповідає дійсності. Зокрема, їй не було відомо про розгляд справи, вона не отримувала копії позовної заяви, ухвали про відкриття провадження у справі, їй не було вручено жодної судової повістки, будь - яким іншим способом суд її не повідомляв про розгляд справи, у зв`язку з чим вона не з`являлась у судові засідання. З огляду на це вважає причину неявки в судові засідання поважною, як і причину неподання відзиву на позовну заяву. Також вказує на те, що рішення суду ухвалено на підставі недоведених обставин, що мають значення для справи. Під час розгляду справи, судом не встановлено наявність вини, дана обставина є важливою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, а таке можливе лише при повному, всебічному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи. Саме тому, є необхідність у скасуванні заочного рішення та розгляді справи за правилами загального позовного провадження, під час якого вона матиме можливість надати свої пояснення відносно справи.

Крім того, повідомила суд, що копію заочного рішення від 31.07.2018 року в справі №340/705/17, ухваленого Верховинським районним судом, не отримувала. Про прийняте рішення їй стало відомо 26.08.2021 року від державного виконавця, на виконанні якого воно знаходилось. Копію рішення отримала 21.09.2021 року після звернення до суду із відповідним клопотанням, а тому просила поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки пропущений нею із поважних причин.

Заявник, який подав заяву про перегляд заочного рішення (відповідач ОСОБА_2 ), та його представник подали заяву про розгляд даної справи у їх відсутності (а.с.182). Їх неявка не перешкоджає розгляду справи (ст. 287 ЦПК України).

У судове засідання з`явився представник позивача ОСОБА_1 адвокат Парфан Т.Д., який просив заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Суд, дослідивши заяву та матеріали справи, прийшов до тракого висновку.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

Матеріали справи свідчать, що рішення суду від 31.07.2018 року по вказаній справі прийняте без участі відповідача (а.с.95-97).

Як встановлено судом, відповідач 01.10.2021 року подала заяву про перегляд заочного рішення (а.с.120-123), оскільки копію рішення отримала 21.09.2021 року (а.с. 117).

Згідно зі ст.284 ЦПК учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Зважаючи на те, що відповідач ОСОБА_2 повне заочне рішення суду в день проголошення не отримувала, вона має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки така заява подана у строк, що не перевищує двадцяти днів з дня вручення їй повного заочного рішення.

Згідно зі ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно з відповіддю Коломийської міської ради від 19.01.2018 року №40/01-34/201, місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровано за адресою АДРЕСА_1 .

На вказану адресу ОСОБА_2 відповідно до супровідного листа від 16.02.2018 року №340/705/17/560/18-вих направлялись судова повістка, копія позовної заяви з додатками, які повернулись до суду 22.03.2018 року з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с. 30-33), також судова повістка про виклик до суду відповідача ОСОБА_2 на 19.04.2018 року повернулась до суду 03.04.2018 року з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с. 34-36).

Відповідно до ч.11 ст. 128 ЦПК України відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

У наступні судові засідання відповідач ОСОБА_2 викликалась до суду шляхом опублікуванням оголошення на веб- сайті судової влади.

Зокрема, згідно з оголошеннями від 19.04.2018 року, 04.06.2018 року, 17.07.2018 року ОСОБА_2 викликалася до суду на 18.05.2018 року о 12.00 год., на 13.06.2018 року о 14.00 год., 31.07.2018 року о 14.00 год. (а.с.40,42, 50-51, 63-64).

А тому відповідно до правового аналізу норм ст. 128 ЦПК України відповідач ОСОБА_2 при ухваленні заочного рішення від 31.07.2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок дорожньо транспортної пригоди вважається належно повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, однак у судове засідання не з`явилась та не повідомила про причини неявки, а тому у суду відсутні підстави вважати, що розгляд справи в подальшому відбувався у її відсутності з поважних причин.

Крім того заявником не надано жодних доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України скасування заочного рішення можливе лише за наявності двох підстав: якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З огляду на роз`яснення, надані в абз. 5 п. 30 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 року №2, суд скасовує заочне рішення, якщо визнає, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту вказаної вище статті та роз`яснень Пленуму ВСУ вбачається, що скасування заочного рішення судом, який його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин одночасно: !) відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; 2) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявником не доведено та не надано будь-яких доказів, які б ставили під сумнів обґрунтованість прийнятого судового рішення. Доводи, викладені відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення, зводяться лише до незгоди з ухваленим рішенням суду.

Водночас, подання заяви про перегляд заочного рішення розцінюється судом як зловживання процесуальними правами та намагання ухилитись від виконання судового рішення, що набрало законної сили.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи в розумний строк незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону спору про громадянські права та обов`язки цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України». Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи та постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами (пункт 46 рішення у справі «Рябих проти Росії»). Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09.06.2001 року зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 Конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними. В даній ситуації суд виходить з того, що оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Керуючись ст. 288 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Верховинського районного суду Івано-Франківської області від 31.07.2018 року - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Наталія ЧЕКАН