Справа № 645/5417/19
Провадження № 2/645/88/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2021 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого -судді Бабкової Т.В.,

при секретарі судових засідань - Малій О.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, треті особи: Державний нотаріус відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Синельников Ігор Павлович, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до відповідачів ОСОБА_1 , в якому просив визнати за позивачем право власності на 15/100 частин квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обґрунтовує тим, що вказана квартира в порядку приватизації житлового фонду на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 в рівних частках, тобто кожному співвласнику належить по 20/100 часток. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер один із співвласників квартири, батько позивача - ОСОБА_6 . Після його спадщину у вигляді 20/100 частин спірної квартири прийняли спадкоємці померлого першої черги за законом: дружина померлого та відповідно мати позивача - ОСОБА_5 , а також син померлого та відповідно брат позивача - відповідач ОСОБА_2 . Зазначені особи на момент відкриття спадщини проживали та буди зареєстровані разом зі спадкодавцем. Позивач спадщину не прийняв, з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався. Таким чином після смерті батька частка матері позивача змінилася і стала складати 30/100 часток.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача - ОСОБА_5 . Після її смерті позивач звернувся до відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної Нотаріальної контори для оформлення спадкових прав та отримання свідоцтва про право на спадщину. Позивач вважає, що після смерті матері ОСОБА_5 він повинен успадкувати 15/100 квартири АДРЕСА_2 .

Державним нотаріусом відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної Нотаріальної контори Синельниковим І.П. йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , оскільки в матеріалах спадкової справи №911/2018, заведеної після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , відсутні документи, що підтверджують право власності на вищевказану квартир.

Усі документи на квартиру знаходяться у брата позивача - відповідача ОСОБА_2 , з яким у позивача склалися неприязні стосунки і відповідно надавати документи на квартиру він відмовився. Іншим шляхом отримати правовстаиовлюючі документи на квартиру позивач не має можливості. У зв`язку чим у нього виникла необхідність звернутися до суду з позовом про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05.09.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, треті особи: Державний нотаріус відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Синельников І.П., ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , залишено без руху для усунення недоліків.

22.10.2019 року ОСОБА_1 подано заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 24.10.2019 року даний позов прийнято та відкрито провадження в справі в порядку загального позовного провадження.

За наслідками підготовчого провадження ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 20.02.2020 року було витребувано з КП «Харківське міське бюро технічної інвентрізації» інформацію про те, за ким та на підставі яких правовстановлюючих документів зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_2 , та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 03.11.2020 року було витребувано з відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори копію спадкової справи № 911/2018, заведеної після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі. В подальшому надав суду заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник адвокат Орел В.В. в судове засідання не з`явилися, про час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, відповідач ОСОБА_2 відзиву на позов не подав, проте надіслав суду заяву про розгляд справи без його участі.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи. В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання ЦПК України, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Крім того, недотримання строків розгляду справ порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.

Будучи обізнаним про розгляд справи судом, відповідач відзиву та жодних доказів не подав, а тому розгляд справи здійснений судом на підставі наявних доказів, що містяться в матеріалах справи.

З боку відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори було подано заяву про розгляд справи за відсутнолсті їх представника.

Інші треті особи у судове засідання не з`явилилися, про день та час слухання справи сповіщалися своєчасно та належним чином, прични неявки суд не повідомили.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Дослідивши та оцінивши представлені в справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

В процесі судового розгляду було встановлено, що двокімнатна ізольована квартира АДРЕСА_1 , на праві спільної сумісної власності відповідно до матеріалів інвентарізаційної справи КП «Харківське міське бюро технічної інвентарізації» зареєстрована за ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого 26.02.1999 року Центром (відділом) приватизації державного житлового фонду Головного управління економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради, р.№8-99-164818, а.с.17, 77-78.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер один із співвласників вищезазначеної квартири ОСОБА_6 , а.с.13.

Відповідно до положень ч.1 ст. 357 ЦК України частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом.

Отже, після смерті ОСОБА_6 до складу спадщини померлого відноситься належне йому на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого 26.02.1999 року Центром (відділом) приватизації державного житлового фонду Головного управління економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради, р.№8-99-164818, право власності на 1/5 частину двокімнатної ізольованої квартири АДРЕСА_1 .

Матеріали цивільної справи свідчать, що ОСОБА_6 є батько позивача - ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 , а.с.11,137. Крім того, на момент смерті ОСОБА_6 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5 , а.с.134.

Згідно із відповіддю від 24.11.2020 року № 2904/01-16/П на запит суду відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори спадкова справа щодо майна ОСОБА_6 не заводилася, заяви про прийняття або відмову від спадщини не надходили, свідоцтва про право на спадщину не видавалися, а.с.121.

На підставі інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти, спадкові договори ) від 21.01.2021 року данні про складання заповітів та спадкових договорів ОСОБА_6 відсутні, а.с.151.

Згідно положень ч.2 ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Не спростовано іншими участниками справи доводи позивача, що місцем постійного проживання ОСОБА_6 та відповідно місцем відкриття спадщини є адреса: АДРЕСА_3 .

На підставі данних про реєстрацію місця проживання відповідно до паспорту громадянина України та довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова встановлено, що на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_3 , були зареєстровані син спадкодавця - ОСОБА_2 та дружина спадкодавця ОСОБА_5 , а.с.132, 138-139, 140.

Позивач визнає той факт, що на момент відкриття спадщини після смерті ОСОБА_6 із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався, разом із спадкодавцем не проживав, був зареєстрований за іншою адресою: АДРЕСА_4 .

Згідно ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ст.1269 ЦК України).

Таким чином, судом встановлено, що спадщину після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , у встановленому ч.3 ст.1268 ЦК України порядку прийняли син спадкодавця - відповідач ОСОБА_2 , та дружина спадковдавця - ОСОБА_5 .

Отже на підставі положень ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , мають син спадкодавця - відповідач ОСОБА_2 , той з подружжя, який його пережив, а саме дружина спадковдавця - ОСОБА_5 .

Частиною 5 ст.1268 ЦК України визначено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. З врахуванням наведеного, не зважаючи на те, що за життя ОСОБА_5 не отримала свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_6 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , їй належить 1/10 частка у праві власності на двокімнатної ізольованої квартири АДРЕСА_1 (1/5 х 1/2 = 1/10).

Крім того, відповідно до положень ч.1 ст. 357 ЦК України, на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого 26.02.1999 року Центром (відділом) приватизації державного житлового фонду Головного управління економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради, р.№8-99-164818, на праві власності ОСОБА_5 належить 1/5 частина двокімнатної ізольованої квартири АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла, а.с.12.

Отже, після смерті ОСОБА_5 до складу спадщини померлої відноситься право власності на 3/10 частин двокімнатної ізольованої квартири АДРЕСА_1 (1/10 + 1/5 = 3/10).

Після смерті ОСОБА_5 позивач звернувся до відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної Нотаріальної контори для оформлення спадкових прав та отримання свідоцтва про право на спадщину, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 , а.с.123.

Крім того, із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_5 07.05.2019 року звернувся до нотаріуса її син ОСОБА_2 , який на момент відкриття спадщини проживав разом із спадкодавцем за місцем відкриття спадщини, а.с. 133. У вказаній заяві відповідач зазначав, що всі необхідні документи, передбачені главою 10 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», ним будуть надані додатково.

Дані щодо наявності інших спадкоємців померлої відсутні, будь-які інші особи із заявами про прийняття спадщини до нотаріусу не зверталися.

На підставі інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти, спадкові договори ) від 27.11.2018 року данні про складання заповітів та спадкових договорів ОСОБА_5 відсутні, а.с.126.

Таким чином, судом встановлено, що спадщину після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , у встановленому ч.1 ст.1269 ЦК України та ч.3 ст.1268 ЦК України порядку прийняли сини спадкодавця - позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 .

Отже на підставі положень ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , мають в рівних частинах сини спадкодавця - позивач ОСОБА_7 та відповідач ОСОБА_2 .

За таких обставин, позивач огрунтованно зазначає у позові, що після смерті матері ОСОБА_5 він успадкував 15/100 квартири АДРЕСА_2 (3/10 : Ѕ = 3/20, або 15/100).

На підставі постанови Державного нотаріусу відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної Нотаріальної контори Синельникова П.І. від 21.08.2019 року позивачеві мені було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , оскільки в матеріалах спадкової справи №911/2018, заведеної після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 відсутні документи, що підтверджують право власності на вищевказану квартиру.

Позивач у позові зазначив, що правовстановчі документи на спірну знаходяться у відповідача по справі, з яким у позивача склалися неприязні стосунки, та відповідно надавати позивачу документи на квартиру він відмовився. Іншим шляхом отримати правовстановлюючі документи на квартиру позивач, який не є її співвласником, я не має можливості. У зв`язку чим у нього виникла необхідність звернутися до суду із зазначеним позовом. Вказані доводи позивача з боку відповідача під час розгляду справи в суді не спростовувалися.

Відповідно п.23 Постанови Пленуму Верхового суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщин) видасться за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщин) в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права па спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності насувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлено судом.

Відповідно до ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права. Тому, саме з часу набрання рішенням суду про визнання наявності у позивача права на отримання утримання від відповідачів у останніх виникає обов`язок зазначене утримання надавати.

На підставі наведеного вище, у судовому порядку за позивачем ОСОБА_1 суд визнає право власності на 3/20 частин двокімнатної ізольованої квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті його матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

У відповідності до ст.141 ЦПК України з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 818,40 грн.

На підставі вищевикладеного, ст. ст.10,12,13,141, 247, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, треті особи: Державний нотаріус відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Синельников Ігор Павлович, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

- задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 3/20 частин двокімнатної ізольованої квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір 818 (вісімсот вісімнадцять) грн. 40 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 ,зареєстроване у встановленому порядку місцепроживання (перебування): АДРЕСА_4 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстроване у встановленому порядку місцепроживання (перебування): АДРЕСА_3 .

Третя особа - Державний нотаріус відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Синельников Ігор Павлович, адреса місцезнаходження: 61089, м. Харків, вул. Біблика, 57.

Третя особа - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП невідомий, зареєстроване у встановленому порядку місцепроживання (перебування): АДРЕСА_3 .

Третя особа - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП невідомий, зареєстроване у встановленому порядку місцепроживання (перебування): АДРЕСА_3 .

Повне судове рішення складено 10.02.2021 року.

Суддя-