Справа № 653/4158/20
Провадження № 2/653/29/21
09 лютого 2021 року м. Генічеськ
Генічеський районний суд Херсонської області в складі:
головуючого судді Мотонок Т.Я.,
секретаря судових засідань Гурковського В.В.
прокурора Трикозюк І.Д.
розглянувши в судовому засіданні в м. Генічеськ цивільну справу № 653/4158/20 за позовом Генічеської місцевої прокуратури Херсонської області, в інтересах держави в особі Державного агенства рибного господарства України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища,
Прокурор звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Державного агенства рибного господарства України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з наступних підстав:
Вироком Генічеського районного суду Херсонської області від 24.11.2020 року по кримінальному провадженню № 0000400 (справа № 653/2958/20) затверджено угоду про визнання винуватості від 21.09.2020 року, укладену між прокурором Генічеської місцевої прокуратури Серебрянським П.В. та обвинуваченим ОСОБА_1 , визнано останнього винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, призначено покарання у вигляді 1 року обмеження волі, на підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнено з іспитовим строком 1 рік.

Судом було встановлено, що ОСОБА_1 в період часу з 20:00 годин 16.09.2020 року по 00.10 годині 17.09.2020 року, перебуваючи поблизу с. Ясна Поляна, Генічеського району, Херсонської області, в затоці Сиваш в порушення вимог ст.63 Закону України «Про тваринний світ» та п.3.15 «Правил Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року, в період заборони на здійснення вилову риби, не маючи дозвільних документів, використовуючи заборонене знаряддя лову - одну ліскову сітку (Ь-30 м, вічко 25 мм), незаконно вчинив вилов морської риби (піленгас) в кількості 9 одиниць, (сингіль) в кількості 7 одиниць, тим самим завдавши Рибному господарству України істотної шкоди у вигляді матеріального збитку на загальну суму 10 285 гривень.

Таким чином обставини, встановлені вироком Генічеського районного суду Херсонської області 24.11.2020 є встановленими та не підлягають доказуванню.

Починаючи з 24.11.2020 року до цього часу будь-яких цивільно-правових заходів щодо стягнення з ОСОБА_1 матеріальної шкоди, заподіяної незаконним виловом риби не вжито. Оскільки Державним агенством рибного господарства України, як органом яке уповноважене державою здійснювати відповідні функції у правовідносинах, що виникають із заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу, зокрема рибному господарству України не вжито належних заходів по відшкодуванню шкоди, тому даний позов подається прокурором.

Відповідно до ст. 29, 691 Бюджетного кодексу України збитки, завдані навколишньому природному середовищу, відшкодовуються до спеціального фонду.

З огляду на зазначені положення діючого законодавства та беручи до уваги те, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу відповідачем вчинено в акваторії Утлюкського лиману в районі с. Ясна Поляна Генічеського району Херсонської області, яке підпорядковане Червонській сільській раді Генічеського району Херсонської області, то перерахування збитків, завданих злочином навколишньому природному середовищу, слід здійснювати у відповідності зі ст. 29, 691 Бюджетного кодексу України до спеціального фонду на рахунок UA0021129 (код бюджетної класифікації 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності»).

Тому, прокурор просить суд стягнути з ОСОБА_1 заподіяну кримінальним правопорушенням майнову шкоду в сумі 10285 грн. А також стягнути з відповідача судовий збір в сумі 2102 грн.

11 січня 2021 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін.

Представник Державного агенства рибного господарства України в судове засідання не з`явився надіславши клопотання, відповідно до якого позовні вимоги прокурора підтримує в повному обсязі, просить розгляд справи провести за відсутності їхнього представника. Проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач ОСОБА_1 був повідомлений про день, час та місце розгляду справи належним чином, про свідчить розписка про отримання ухвали про відкриття провадження у справі з доданими документами, проте до судового засідання не з`явився, відзив на позов не надав, заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження до суду також не надходило, про причину неявки суд не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи також не надходило.

Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Прокурор в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю з підстав зазначених в позовній заяві, тому просив суд позов задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наступне:

Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Статтею 3 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно до ч.3 ст.23 ЗУ "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого 19.01.2012 Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України за № 26, Управління Державного агентства рибного господарства України має право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Однак, уповноваженими органами державної влади до цього часу не вжито заходів щодо стягнення та відшкодування завданих ОСОБА_1 збитків, що у свою чергу ослаблює економічні основи держави.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу та є підставою для звернення прокурора до суду з цим позовом, що відповідає правовому висновку Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Судом встановлено, що вироком Генічеського районного суду Херсонської області від 24.11.2020 року по кримінальному провадженню № 0000400 (справа № 653/2958/20) затверджено угоду про визнання винуватості від 21.09.2020, укладену між прокурором Генічеської місцевої прокуратури Серебрянським П.В. та обвинуваченим ОСОБА_1 , визнано останнього винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, призначено покарання у вигляді 1 року обмеження волі, на підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнено з іспитовим строком 1 рік.

Згідно вироку суду, ОСОБА_1 в період часу з 20:00 годин 16.09.2020 року по 00.10 годин 17.09.2020 року, перебуваючи поблизу с. Ясна Поляна, Генічеського району, Херсонської області, в затоці Сиваш в порушення вимог ст.63 Закону України «Про тваринний світ» та п.3.15 «Правил Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року, в період заборони на здійснення вилову риби, не маючи дозвільних документів, використовуючи заборонене знаряддя лову - одну ліскову сітку (Ь-30 м, вічко 25 мм), незаконно вчинив вилов морської риби (піленгас) в кількості 9 одиниць, (сингіль) в кількості 7 одиниць, тим самим завдавши Рибному господарству України істотної шкоди у вигляді матеріального збитку на загальну суму 10 285 гривень.

Даний розрахунок проведено з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Згідно довідки заподіяна рибному господарству України шкода в сумі 10285 грн. незаконним виловом водних ресурсів громадянином ОСОБА_1 до теперішнього часу не відшкодована.

У відповідності з ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За приписами ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки, тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

У статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів» зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.

За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ч. 1 ст. 37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

У відповідності до статті 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Враховуючи, що відповідач добровільно завдану ним шкоду не відшкодував, суд приходить до висновку, що позовні вимоги заявлені до відповідача є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Також, враховуючи вимоги ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь держави судовий збір.

Керуючись Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» ст. 1166 ЦК України, ст.ст.258, 259, 263-265, 268, 279, 280-282, 284, 354-355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Генічеської місцевої прокуратури Херсонської області, в інтересах держави в особі Державного агенства рибного господарства України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища - задовольнити в повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України № НОМЕР_1 виданого 6520 від 05.11.2018 року на користь держави суму шкоди, завданої рибному господарству України, яка спричинена кримінальним правопорушенням у розмірі 10285 грн. 00 коп та перерахувати її до спеціального фонду бюджету Червонської сільської ради Генічеського району на р/р UA 0021129, отримувач УК у Генічеському районі с. Червоне/24062100 код отримувача 35248390 Банк отримувача- Казначейство України ( ЕАП) код банку МФО 899998, код класифікації , код класифікації доходу бюджету 24062100, найменування коду бюджетної класифікації " Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середоща внаслідок господарської та іншої діяльності.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України № НОМЕР_1 виданого 6520 від 05.11.2018 року на користь держави судовий збір у розмірі 2102, 00 (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок) грн. 00 коп. на р/р UA0026001, ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, (код за ЄДРПОУ) 37993783, Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Код класифікації доходів бюджету 22030106.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Херсонського апеляційного суду через Генічеський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено та оголошено 09 лютого 2021 року о 16.30 год.

Суддя Генічеського районного суду Т. Я. Мотонок