Справа № 372/2051/20
Провадження № 2-154/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2021 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Тиханського О.Б.,

при секретарі Ковтуненко Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ГУ Держгеокадастру у Київській області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ДП «Сетам», Обухівський міськрайонний ВДВС Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання права власності на майно придбане з публічних торгів, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

30 червня 2020 року позивач, ОСОБА_1 звернувся до Обухівського районного суду Київської області із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ГУ Держгеокадастру у Київській області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ДП «Сетам», Обухівський міськрайонний ВДВС Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання права лваності на майно придбане з публічних торгів, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 02 вересня 2020 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено дату підготовчого судового засідання на 21 жовтня 2020 року.

21.10.2020 року представник позивача в судове засідання не з`явився, подав заяву в якій просив провести підготовче судове засідання за його відсутності та призначити справу до судового розгляду. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. Інші учасники в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою суду від 21.10.2020 року підготовче судове засідання було закрито, справа призначена до судового розгляду на 03 лютого 2021 року на 10 год. 00.хв.

03 лютого 2021 року, представник позивача ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідачі по справі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судові засідання не з`явились, неодноразово повідомлялись належним чином про дату, час та місце слухання справи, однак до суду не з`явились, письмові заперечення чи клопотання про відкладення розгляду справи не подавали.

Третя особа, Обухівський міськрайонний ВДВС Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) подали клопотання про розгляд справи без їх участі, щодо позовних вимог покладаються на розгляд суді.

Третя особа ДП «Сетам» надали письмові пояснення в яких підтримали позовні вимоги ОСОБА_5 просили суд їх задовольнити.

Третя особа ГУ Держгеокадастру у Київській області (Відділ в Обухівському районі) надали письмовий відзив в якому заперечили щодо задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд вважав можливим розглянути спір у відсутність сторін на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до протоколу про проведені електронні торги № 423219 від 02.08.2019 року ДП «СЕТАМ» Міністерства Юстиції України проведено електронні торги з реалізації вищезазначеної земельної ділянки, на яку було накладено арешт в рамках виконавчого провадження № 54808954, що перебувало на виконанні у Обухівському міськрайонному відділі Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області.

19 серпня 2019 року Головним державним виконавцем Обухіьлького міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, ОСОБА_6 в рамках виконавчого провадження № 54808954 було видано Акт про реалізацію іпотечного майна, який був затверджений Начальником Обухівського міськрайонного відділу державної виконавчої Головного територіального управління юстиції у Київській області служби, Струнь Д.В.

Згідно змісту вищезазначеного акту вбачається, що відповідно до протоколу про проведені електронні торги № 423219 ДІЇ «СЕТАМ» Міністерства Юстиції України переможцем визнано учасника 8 - ОСОБА_1 , РНОКПП; НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Жовтневим РУ ГУ МВС України у місті Києві 27 грудня 1996 року, Майно придбане за ціною 81340.60 грн. (вісімдесят одна тисяча триста сорок: гривень нуль копійок). Переможцем торгів внесено у мовному обсязі кошти за придбане майна.

Після отримання вищезазначеного акта, квітня 2020 року, ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області, Заставенко Анни Вікторівни з метою з метою отримання свідоцтва про придбання з прилюдних торгів земельної ділянки площею 0,1046 гектарів, кадастровий номер :07:012:0090, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

15 травня 2020 року, ОСОБА_1 було отримано Рішення про відмову у вчиненні нотаріальних дій на підставі того, що попередній власник, ОСОБА_2 не зареєстрував своє право власності на земельну ділянку у відповідності до вимог ст.125 ЗК України.

Таким чином, у зв`язку із вищезазначеними обставинами, позивач на даний час позбавлений можливості належним чином оформити своє право власності на земельну ділянку, яка була придбана у законний спосіб на електронних торгах ДП «Сетам».

Згідно Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом міністерства юстиції України 29.09.2016 року №2831/5 - електронні торги це продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт (СЕТАМ), за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

ДП «СЕТАМ» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів та Порядку реалізації арештованою майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Як передбачено п.8 розділу X вищевказаного Порядку, акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.

Згідно з п.4 розділу 10 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016 року, після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги.

Згідно з розділом 15 Порядку спори, пов`язані з реалізацією вимог цього Порядку, вирішуються в судовому порядку.

Відповідно ст. 328 ЦК України, право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо ке випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також, у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свої власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ст.20 ЦК України право на захист своїх прав особа здійснює на власний розсуд.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспоренні або невизнанні права, виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Відповідно до частини першої ст.61 ЗУ «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Згідно з ч.2 ст.61 цього Закону порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Реалізація майна в межах виконавчого провадження здійснюється відповідно до указаного Порядку, згідно з яким реалізація майна здійснюється шляхом проведення організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною (пункт 2 розділу І Порядку).

Електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через вебсайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну (пункт 1 розділу І Порядку у редакції, чинній на час проведення торгів).

Відповідно до розділу VІІІ Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на вебсайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня система автоматично формує та розміщує на вебсайті протокол електронних торгів за лотом. Протокол електронних торгів підписується організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця).

Відповідно до пункту 1 розділу Х Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно, що і зробив позивач по справі ОСОБА_1 , тобто виконав всі необхідні дії, які дають йому підстави для проведення державної реєстрації прав на нерухоме майно придбане з публічних торгів, однак з незалежних від нього причин так не зміг зареєструвати у належний спосіб своє право.

Внаслідок вищевказаних обставин, порушуються законні права та інтереси ОСОБА_7 , а тому суд вважає за можливе захистити таке право позивача.

Стаття 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і норма частини четвертої ст.656 ЦК України, згідно з якою до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті (рішення та окрема сумка суддів Великої палати Верховного Суду у ц/с. №922/3537/17 від 23.10.2019 року та Постанова Верховного Суду у ц/с. № 466/8974/16-ц від 27.03.2019 року .

Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Тому відчуження майна з прилюдних торгів за своєю правовою природою відноситься до угод купівлі-продажу.

Відповідно до ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Тлумачення ст.629 ЦК України свідчить, що в ній закріплено один із фундаментів, на якому базується цивільне право - обов`язковість договору (Постанова Верховного Суду від 19.02.2020 року у ц/с. №372/1927/17).

Отже, відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).

Щодо позовних вимог ОСОБА_1 про зобов`язання Головного Управління Держгеокадастру у Київській області про зобов`язання вчинити певні дії слід вказати наступне:

Відповідно до ст.31 ЗУ «Про державний земельний кадастр України» та Постанови КМ України «Про затвердження Порядку інформаційної взаємодії між Державним земельним кадастром, іншими кадастрами та інформаційними системами» від 03.06.2013 року № 483, визначений порядок інформаційної взаємодії між Державним земельним кадастром, іншими кадастрами та інформаційними системами (в тому числі з Державним реєстром речових прав на нерухоме майно).

Відсутність інформації про право на земельну ділянку загальною площею 0,1046 га. кад.номер :07:012:0154 не дає можливості зареєструвати за ОСОБА_1 право власності в Державному реєстру речових прав, оскільки інформація в ньому відображається з урахуванням відомостей інформаційної системи ведення Державного земельного кадастру України. Також,є проблематичним той факт, що був змінений кадастровий номер на земельну ділянку в зв`язку з дублюванням.

За приписами ст.1 ЗУ «Про державний земельний кадастр», Держгеокадастр та його територіальні органи здійснюють державну реєстрацію земельних ділянок, а не прав на них. Державна реєстрація земельної ділянки - це внесення до Державного земельного кадастру, передбачених законом відомостей, про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера.

Відповідно до п.4 ст.9 ЗУ «Про Державний земельний кадастр» державний кадастровий реєстратор: здійснює реєстрацію заяв про внесення відомостей до Державного земельного кадастру, надання таких відомостей; перевіряє відповідність поданих документів вимогам законодавства; формує поземельні книги на земельні ділянки, вносить записи до них, забезпечує зберігання таких книг; здійснює внесення відомостей до Державного земельного кадастру або надає відмову у їх внесенні; присвоює кадастрові номери земельним ділянкам; надає відомості з Державного земельного кадастру та відмову у їх наданні; здійснює виправлення помилок у Державному земельному кадастрі.

Згідно із ч.ч.6,7 ст.9 ЗУ «Про Державний земельний кадастр» державний кадастровий реєстратор має доступ до всіх відомостей Державного земельного кадастру, самостійно приймає рішення про внесення відомостей до нього, надання таких відомостей, про відмову у здійсненні таких дій. Втручання будь-яких органів, посадових і службових осіб, громадян чи їх об`єднань у діяльність державного кадастрового реєстратора, пов`язану зі здійсненням державної реєстрації земельних ділянок, забороняється.

Відповідно до ст.24 ЗУ «Про Державний земельний кадастр», державна реєстрація земельної ділянки здійснюється при її формуванні шляхом відкриття поземельної книги на таку земельну ділянку.

Згідно ч.1 ст.26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», за результатом розгляду документів, поданих для державної реєстрації прав, державний реєстратор на підставі прийнятого ним рішення про державну реєстрацію прав вносить відомості про речові права, обтяження речових прав до Державного реєстру прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ППК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Статтею 141 ІІПК України передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати пропорційно задоволених позовних вимог.

Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності, суд вважає, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими.

Відповідно до вимог с.141 ЦПК України суд стягує з відповідача ОСОБА_2 , на користь позивача судовий збір в розмірі 1681,40 грн., як особи, яка своїми діями призвела до виникнення спірних правовідносин.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.2,10,49,76,77-81,89,141,209, 210,223,247,265,274,279,354,417 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Головного управління Держгеокадастру у Київській області про визнання права власності на майно придбане з публічних торгів, зобов`язання вчинити певні дій, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Державне підприємство «Сетам», Обухівський міськрайонний відділ Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції України - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на нерухоме майно, яке придбане з публічних торгів земельну ділянку площею 0,1046 га, кадастровий номер :07:012:0154, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Київській внести відповідні відомості (зміни) в Державному кадастрі України та електронній поземельній книзі, змінивши власника земельної ділянки площею 0,1046 га, кадастровий номер :07:012:0154, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 з ОСОБА_3 на ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 1681,40 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Обухівський районний суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 10.02.2021.

Суддя: О.Б. Тиханський