РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 листопада 2021 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Бородіної Н.М.,
за участю секретаря Паньшиної О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовом Комунального підприємства "Харківські теплові мережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за опалення та гарячу воду,-
В судове засідання представник позивача не з`явився, надав заяву, в якій просить справу слухати без його участі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, надав заяву про застосування наслідків спливу строків позовної давності оскліки позивач звернувся з уточненою позовною заявою 21.05.2020року та просить стягнути заборгованість за період з 01.10.2010року по 27.10.2016року.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав.
Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.
Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України.
Судом встановлені наступні фактичні обставини.
Відповідач зареєстрований та мешкає за адресою АДРЕСА_1 , тобто є споживачем послуг з централізованого опалення та підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання за вказаною адресою.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Згідно матеріалів справи, КП «ХТМ» надаються послуги з централізованого опалення та підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання, а відповідач, в свою чергу, споживає зазначені послуги, що свідчить про наявність між ними взаємних зобов`язань.
Не зважаючи на відсутність письмового договору відповідач є споживачем послуг по централізованому теплопостачанню, що КП «ХТМ» як виконавець цих послуг на підставі рішення Харківського міськвиконкому надає в житловому фонді комунальної власності територіальної громади м. Харкова.
Факт отримання послуг з централізованого опалення та підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання за адресою АДРЕСА_1 відповідачем не оспорюється та не спростований.
Статтею 67 ЖК України визначено, що плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами.
Відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Пунктом 18 «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення» плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.
Згідно до п.п. 17, 18, 20, 30 Правил надання населенню послуг з центрального опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 630 від 21.07.2005 року, споживач повинен своєчасно у встановлений термін сплачувати надані послуги.
Як вбачається з Відомості нарахувань та сплати за теплову енергію, відповідачі є споживачами послуг теплової енергії шляхом відкриття особового рахунку № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 .
Згідно ст.256 ЦК України позовна давність - це строк, в межах якого особа може звернутись до суду з вимогами про захист порушеного права або інтересу.
Статтею 257 ЦК України передбачено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.
Відповідно до ст.261 ч.1 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.
Згідно положень ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.
Позивач просить стягнути заборгованість з 01.10.2010року по 27.10.2016року
З наданої позивачем виписки по особовому рахунку відповідачки вбачається, що останній платіж на погашення заборгованості був нею здійснений у жовтні 2014року на суму 50 грн.
Тобто строк позовної давності був перерваний та перебіг нового трирічного строку впродовж якого позивач мав право звернутись до суду про стягнення заборгованості розпочався з жовтня 2014року та закінчився у жовтні 2017року.
Однак з даним позовом КП «ХТМ звернулося до суду 13.12.2019року, після чого 25.05.2020року подано уточнений позов, тобто з пропуском трирічного строку позовної давності.
Відповідачем подано клопотання про застосування строків позовної давності.
Згідно ч.3, ч.4 ст. 267 ЦПК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.
Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.
У рішенні від 20 вересня 2011 року у справі "ВАТ "Нафтова компанія "ЮКОС" проти Росії" Європейський суд з прав людини зазначив: "Позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Боржник має певні матеріально-правові права, які безпосередньо пов`язані з позовною давністю. Будь-який суд національної юрисдикції, вирішуючи питання про пропуск кредитором позовної давності, фактично вирішує питання не тільки про право кредитора на звернення до суду за захистом свого порушеного права, але й про право боржника бути звільненим від переслідування або притягнення до суду".
Тобто, згідно практики Суду суб`єктивне матеріальне право безпосередньо пов`язане з позовною давністю; боржник має право після пропущення кредитором строку позовної давності бути звільненим від свого обов`язку перед кредитором (звільненим від переслідування та притягнення до суду).
Враховуючи, що КП «Харківські теплові мережі» звернувся до суду з даним позовом з пропуском строку позовної давності, суд відмовляє в задоволенні позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 10-13, 141, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України,, ст.ст. 11, 526, 526, 530, 610, 611 ЦК України, ст.ст. 67, 68 ЖК України, суд, -
В задоволенні позову Комунального підприємства "Харківські теплові мережі" ( м. Харків вул. Мефодіївська б.11) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 про стягнення заборгованості за опалення та гарячу воду відмовити.
Апеляційнаскарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду, через суд першої інстанції.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Н.М. Бородіна