УХВАЛА

04 лютого 2021 року м..Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя Кучина Н.Г.

секретар судового засідання Добровчан К.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Рівненського міського суду Рівненської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу №564/18918/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Рівненський міський відділ државної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Рівненській області, служба у справах дітей виконавчого комітету Рівненської міської ради про визнання батьківства, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Рівненського міського суду перебуває цивільна справа №564/18918/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Рівненський міський відділ државної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Рівненській області, служба у справах дітей виконавчого комітету Рівненської міської ради про визнання батьківства.

Ухвалою суду від 28 грудня 2017 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою суду від 29 березня 2018 року призначено по вищевказаній справі судово - молекулярно- генетичну експертизу. Провадження зупинено на час проведення експертизи.

21 серпня 2018 року на адресу Рівненського міського суду надійшли матеріали цивільної справи № 569/18918/17 з повідомленням про неможливість проведення експертизи №10/646 від 15.08.2018 року, оскільки ОСОБА_2 до Львівського НДЕКЦ не прибув, що унеможливило відібрання зразків букального епітелію, відтак експертиза не проведена.

Ухвалою суду від 06 вересня 2018 року відновлено провадження у вищевказаній справі.

Ухвалою суду від 18 жовтня 2018 року ухвалу Рівненського міського суду від 29 березня 2018 року повторно направлено до Львівського Науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи. Провадження зупинено на час проведення експертизи.

15 лютого 2019 року на адресу Рівненського міського суду надійшло повідомлення про неможливість проведення судової молекулярно-генетичної експертизи від 06.02.2019 року №10/1017, оскільки ОСОБА_2 до Львівського НДЕКЦ не прибув, що унеможливило відібрання зразків букального епітелію, відтак експертиза не проведена.

Ухвалою суду від 15 лютого 2019 року відновлено провадження по вищевказаній справі.

В судовому засіданні неодноразово оголошувались перерви.

Так, в судові засідання 12 травня 2020 року, 12 червня 2020 року позивач її представник не з`явилися, представник позивача подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв"язку з поширенням респіраторної хвороби COVID, судове засідання було відкладено на 22 липня 2020 року.

В судове засідання 22 липня 2020 року позивач подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв"язку з перебуванням у відрядженні її представника, проте підтвердження цьому суду не надано.

В судове засідання на 22 грудня 2020 року позивач не з"явилася, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялася завчасно та належним чином судовою повісткою, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення. Представник позивача надала суду клопотання про відкладення судового засідання, у зв"язку з хворобою. Проте підтверджуючих документів не надала.

В судове засідання 21 січня 2021 року позивач /представник/ в судове засідання не з"явилися, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином судовими повістками рекомендованими листами.

В судове засідання на 04 лютого 2021 року позивач /представник/ в судове засідання не з"явилися, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення судової повістки позивачу.

Оцінюючи вищенаведені встановлені обставини, суд прийшов до висновку про доцільність залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом ч. 5, 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повіска-повідомлення завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно ч. 9 ст. 128 ЦПК України суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв"язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв"язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Позивач повинен сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Судом встановлено, що про призначені судові засідання, позивач та її представник повідомлялися заздалегідь належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень та які наявні в матеріалах справи, однак в засідання позивач та її представник не з"явилися, із заявами та клопотаннями до суду не зверталися.

А тому суд дійшов висновку, що позивач втратила інтерес до справи, більш того, нехтуючи своїми правами та обов"язками, передбаченими ст. 43, 44 ЦПК України, не з"являється до суду з неповажних причин, що дає можливість залишити позов без розгляду.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез"явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Неявка позивача/представника / в судові засідання без поважних причин унеможливлює розгляд справи у розумні строки розгляду справи, з врахування дати звернення до суду. Крім того, таку процесуальну поведінку позивача суд розцінює як затягування без поважних причин розгляду даної справи.

Вказана позиція узгоджується з позицією ВС/КЦС у справі № 310/12817/13 від 22.05.2019 р.

Зокрема, Верховний Суд зазначив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов"язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд враховує, що повідомлення про день, час та місце розгляду справи були направлені позивачу/представнику/ завчасно, з дотримання розумних строків розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи, однак в судове засідання позивач/представник/ не з"явилася повторно, не повідомивши суд про причину неявки. Наразі будь-яких доказів наявності поважних причин неявки до суду як в попередні та і в теперішнє судові засідання позивач/представник не надала.

Суд розцінює, неодноразову та тривалу неявку у судове засідання позивача/представника, як зловживання стороною своїми процесуальними правами, які безпричинно зволікають розглядом даної цивільної справи.

Відтак, процесуальна бездіяльність позивача не можете ставити під сумнів здійснення судом судочинства, а вирішення спору в такому випадку було б порушенням принципу диспозитивності.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Невиконання покладених на позивача обов"язків мають визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

За вищевикладених обставин, суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв"язку з повторною неявкою позивача в судове засідання 04 лютого 2021 року.

Враховуючи, що позивач /представник/ повторно не з"явилися в судове засідання 04 лютого 2021 року та те, що справа у провадженні суду перебуває тривалий проміжок часу, суд залишає позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Рівненський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Рівненській області, служба у справах дітей виконавчого комітету Рівненської міської ради про визнання батьківства- без розгляду, та роз"яснює сторонам, що, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 260, 257, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Рівненський міський відділ државної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Рівненській області, служба у справах дітей виконавчого комітету Рівненської міської ради про визнання батьківства- залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Рівненського апеляційного суду або через Рівненський міський суд Рівненської області протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя -