Провадження № 2/638/2385/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.,

за участю секретаря Подосокорської А.О.

за участю:

представника позивача Солонуха К.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа - Шоста Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

30.07.2020 позивач звернувся до суду з зазначеним позов, в обґрунтування якого вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина на 16/100 частки квартир АДРЕСА_1 . Протягом всього часу ОСОБА_2 проживала одна, дітей не мала, з чоловіком шлюб розірваний. Позивач з дружиною та донькою в квартирі 17 проживають з часу купівлі 23/100 частки, тобто з 13.09.2013. Їх кімната знаходиться навпроти кімнати померлої. За час життя ОСОБА_2 між нею та родиною позивача склались не просто добросусідські, а навіть сімейні відносини, вони підтримували ОСОБА_2 у господарських справах, мали спільне майно побутове, вона допомагала у догляді за неповнолітньою дитиною. У зв`язку з відсутністю близьких у ОСОБА_2 родина позивача взяла участь у похованні померлої, всі витрати пов`язані з похованням здійснювала родина позивача. Після відкриття спадщини позивач вживає заходи збереження та підтримання в пригідному для проживання та користування стані спадкового майна, здійснює поточну оплату комунальних послуг. Позивач вважає, що має право на спадщину за законом як спадкоємець четвертої черги, у зв`язку з чим просить встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_2 та визнати ОСОБА_1 власником 16/100 частки квартири АДРЕСА_1 , як спадкоємця за законом четвертої черги.

29.10.2020 представником відповідача Харківської міської ради подано відзив на позов, в обґрунтування якого вказано, що немає належних доказів на підтвердження факту проживання ОСОБА_1 разом із ОСОБА_2 однією сім`єю. Наявність у позивача родини (дружини та доньки) та його перебування у шлюбі виключають позивача з кола спадкоємців четвертої черги. Відсутність у позивача постанови нотаріуса про відмову у вчинення нотаріальної дії зумовлює висновок про передчасність позовних вимог, оскільки не доведено у зв`язку з чим виник спір про цивільне право а спірну частку нерухомого майна та не дозволяє встановити конкретну календарну дату для прийняття спадщини ОСОБА_1 у шестимісячний строку. У зв`язку з чим представник відповідача просить ухвали ти рішення, яким відмовити у задоволенні позовну ОСОБА_1

03.02.2020 представником позивача ОСОБА_3 подано відповідь на відзив, у якій вказано, що Поняття сім`ї відповідно до ч. 2 ст. 3 СК України дається через формулювання її ознак. Ознаки сім`ї, закріплені у цій статті, мають братися до уваги у сфері інших відносин, в яких відповідні права надані тим, хто і є членом сім`ї певної особи. Таких ознак усього три. 1) Спільне проживання, 2) пов`язаність спільним побутом, 3) наявність взаємних прав та обов`язків.

Інших ознак, на які посилається відповідач в запереченнях проти позову, законодавець не зазначив. Отже, обґрунтування заперечень проти факту проживання однією сім`єю позивача та померлої ОСОБА_2 непередбаченими сімейним законодавством ознаками, є помилковим і неправомірним.

Спільний побут як одну з ознак сім`ї. Законодавець не застосував термін «ведення спільного господарства» через те, що він не міг беззастережно стосуватися усіх життєвих ситуацій. Тому в Кодексі було вжито саме «сімейний побут» як категорію універсальну.

Посилання відповідача на постанови Верховного Суду від 14.02.2018 по цивільній справі № 129/2115/15-ц, від 21.03.2019 по справі № 461/4689/15-ц є також безпідставними з огляду на те, що правовідносини які розглядалися судами виникли до набрання чинності Сімейним кодексом України. Це по-перше. По-друге: судовий прецедент, з огляду на континентальну систему права в Україні, не є джерелом права.

Конституційне право на особисту свободу дає підстави для висновку про те, що людина має право сама вибирати форму організації свого сімейного життя. Закон не може їй цього диктувати, як і того, з ким людина має проживати однією сім`єю, за винятком лише певних обмежень, які сформовані у статті 3 Сімейного кодексу України.

Відповідь на запитання відповідача: «в яких стосунках позивач перебував із спадкодавцем» - це стосунки між племінником і тіткою.

Відсутність у позивача постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії не є підставою для відмови у позові. Позивач скористався своїм процесуальним правом звернувшись до суду з клопотанням про витребування доказів. Ухвалою від 04.08.2020 суд вирішив клопотання задовольнивши його.

Позивач у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений своєчасно та належним чином, уповноважив адвоката Солонуха К.А. представляти його інтереси.

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, з підстав викладених у позові та відповіді на відзив.

Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не сповістив. При цьому представником відповідача надано відзив на позов.

Суд, вислухавши представник позивача ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно ст. 12 ч. 3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видане Харківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №9830.

На підставі договору дарування №444 від 09.08.2009 ОСОБА_2 на праві приватної власності належало 16/100 квартири АДРЕСА_1 .

Довідкою з місця проживання про склад сім`ю та реєстрацію, виданою КП «Жилкомсервіс» дільниця №3 підтверджується, що ОСОБА_2 проживала одна у кв. АДРЕСА_1 .

В.о. завідувачем Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори повідомлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась, із заявами про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини після зазначеного спадкодавця до нотаріальної контори не звертався.

Частиною другою статті 1223 ЦК України визначено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (частина перша статті 1258 ЦК України).

За правилами статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини другої статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 21 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 Сімейного кодексу України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Аналіз норми частини другої статті 3 СК України у системному зв`язку пункту 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», дає підстави дійти висновку про те, що для встановлення факту проживання однією сім`єю необхідні докази: ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, наявність взаємних прав та обов`язків.

На підтвердження позовних вимог позивач зазначає, що факт проживання однією сім`єю його та померлої ОСОБА_2 підтверджується тим, що остання допомагала доглядати за його неповнолітньою дитиною, позивачем здійснено витрати на поховання ОСОБА_2 , окрім того позивач проводити одноразові оплати за користування комунальними послугами у квартирі після смерті спадкодавця.

Проте, позивачем не надано доказів ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, придбання майна в інтересах сім`ї. ОСОБА_1 не було заявлено клопотання про виклик свідків, які б могли підтвердити зазначені обставини.

Окрім того, надані позивачем довідка , видана Харківською міською прокуратурою №1 про дозвіл на поховання ОСОБА_2 , довідка сільського голови про те, що похованням ОСОБА_2 здійснила родина ОСОБА_1 не підтверджують факту наявності між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відносин, притаманних сім`ї. Товарний чек , наданий позивачем, взагалі не містить відомостей хто придбав товари для поховання, дату видачі товарного чеку. Копія квитанції про сплату за комунальні послуги не містить відомостей хто саме сплачував за надані послуги, окрім того квитанція датована 06.02.2020.

Всі ці дії виконані позивачем вже після смерті ОСОБА_2 та не можуть свідчити та підтверджувати факт проживання однією сім`єю.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених (частина перша статті 81 ЦПК України).

Частиною другою статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до частини другої, шостої статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

За таких обставин суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що між ним та ОСОБА_2 протягом останніх п`яти років до часу відкриття спадщини склалися відносини, що притаманні сім`ї, отже відсутні передбачені статтею 1264 ЦК України підстави для визнання за позивачем права власності на спірне нерухоме майно в порядку спадкування за законом четвертої черги

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 7, 11,12, 13,19,47,48,51,51, 81, 133, 141, 158,175,263,264, 265 ЦПК, ст. ст. 1223,1258, 1261 -1265 ЦК України, ст. 3 СК України, Пленумом Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування», суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа - Шоста Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності- відмовити.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд міста Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 08.02.2021.

СУДДЯ - І.В. СЕМІРЯД