ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4316/19
провадження № 2-зз/753/7/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" лютого 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Бурбела А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по справі за його ОСОБА_1 позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу за позикою з урахуванням фінансових санкцій за невиконання зобов"язання, суд -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 на підставі статті 158 ЦПК України звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, накладених постановою Київського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року на підставі поданої ним - ОСОБА_1 заяви по вказаній справі шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить відповідачці, з підстав того, що наразі відпала потреба у дії вжитих судом заходів - накладеного ухвалою суду апеляційної інстанції від 20 серпня 2019 року арешту на нерухоме майно - набуттям рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 05 листопада 2020 року чинності, яким задоволено його позовні вимоги до ОСОБА_2

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Заявник, інші заінтересовані особи в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце розгляду даного питання - рекомендованою поштою з повідомлення про вручення, розміщеним повідомленням на офіційному сайті судової влади (суду).

Питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Їх неявка не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову (ч.2 ст.158 ЦПК України).

Оскільки неявка вказаних осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову, суд вважає за можливе розглянути зазначене процесуальне питання у їх відсутності на підставі доказів, наявних у матеріалах справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

Суд, вивчивши заяву про скасування заходів забезпечення позову, її обґрунтування, дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, та, враховуючи те, що потреба у дії вжитих судом за заявою позивача заходів забезпечення позову шляхом накладеного арешту відпала, й з урахуванням того, що заходи забезпечення позову зберігають свою силу до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду, вважає за доцільне її задовольнити на підставі поданої заявником заяви із наступних підстав.

Так, постановою Київського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року на підставі поданої ОСОБА_1 заяви по вказаній справі судом вжиті заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 (а.с. 62 - 64 том 2).

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 05 листопада 2020 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за позикою з урахуванням фінансових санкцій за невиконання зобов"язання задоволено й набуло чинності, у зв"язку із чим відпала потреба у дії вжитих судом заходів - накладеного 20 серпня 2019 року арешту на нерухоме майно, й післянабрання судовим рішенням законної сили, застосовані судом заходи забезпечення позову скасовані не були, що є підставою для вирішення такого процесуального питання даною ухвалою.

Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи (ч.1 ст. 158 ЦПК України).

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи (ч.7 ст. 158 ЦПК України).

Відповідно до ч.6 ст.154 ЦПК України, якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження по справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову, відповідно до ч. 7 ст.158 ЦПК України, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини п`ятої статті 151 цього Кодексу, повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі.

Зважаючи на постановлене судом рішення суду по справі про задоволення позовних вимог, яке набуло чинності, з урахуванням положення ч.1 ст. 154 ЦПК України є підстави для скасування заходів забезпечення позову, накладеного постановою Київського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року, на підставі поданої позивачем заяви, цією ухвалою.

Підстав для відмови у задоволенні заяви судом не встановлено.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

На підставі вищевикладеного, з урахуванням Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» та, керуючись п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, ст. ст. 151, 154, 158 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по справі за його ОСОБА_1 позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу за позикою з урахуванням фінансових санкцій за невиконання зобов"язання, - задовольнити.

Заходи забезпечення позову, накладеного постановою Київського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за позикою з урахуванням фінансових санкцій за невиконання зобов"язання,шляхом накладеного арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 , - скасувати.

Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцять днів з дня її проголошення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

Копію ухвали надіслати заінтересованим особам невідкладно після її оголошення для відому та заявнику для звернення до виконання.

СУДДЯ: