Провадження №: 2/755/936/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" лютого 2021 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Арапіної Н.Є., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини - інваліда з дитинства ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , який діє в своїх інтересах та від імені малолітніх дітей ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , за участю третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення порядку користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , який діє в своїх інтересах та від імені малолітніх дітей ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за участю третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення порядку користування житловим приміщенням.

19 січня 2021 року ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

До суду надійшла заява відповідачів про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, оскільки дана справа потребує детального розгляду спору та з`ясування всіх обставин, а саме: встановлення обставин, якими підтверджувалося б досудове врегулювання спору, встановлення дійсних обставин та доказів фактичного проживання відповідачів у спірній квартирі, обставин щодо встановлення порядку користування спірною квартирою за відсутності внесення змін до договору найму житлового приміщення.

Згідно ч. 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно ч. 5 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною четвертою статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Відповідно до частини четвертої статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що спрощене позовне провадження застосовується для розгляду малозначних справ, крім справ передбачених частиною четвертою статті 274 ЦПК України.

Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суд приходить до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

Однак відповідачами не доведена необхідність переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Суд з урахуванням предмету спору та ціни позову приходить висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , який діє в своїх інтересах та від імені малолітніх дітей ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 260, 274, 277, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , який діє в своїх інтересах та від імені малолітніх дітей ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Н.Є.Арапіна