Справа № 175/4991/19-ц
Провадження № 2-п/175/53/20
У Х В А Л А

09 лютого 2021 року Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Озерянській Ж.М.

з участю секретаря Іщенко Д.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 10 червня 2020 року по цивільній справі №175/4991/19-ц за позовною заявою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу,-

В С Т А Н О В И В:

10 червня 2020 року Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області було ухвалено заочне рішення по цивільній справі №175/4991/19-ц за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь ФОП ОСОБА_3 завдані збитки в порядку регресу у розмірі 3715 грн. 38 коп., витрати на правову допомогу у розмірі 3000 грн., а також судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп., а всього стягнуто 7483 грн. 78 коп. (а.с.68-71).

18 грудня 2020 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 10 червня 2020 року (а.с.83-85).

Представник позивача ОСОБА_4 належним чином повідомлений про розгляд заяви, просив справу розглядати в режимі відео конференції за допомогою «EasyCon», але у вказаний час з`єднання не відбулось, а тому суд вважає за необхідне розглянути заяву у його відсутність .

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні підтримав заяву про перегляд заочного рішення та просив задовольнити її в повному обсязі.

Вислухавши відповідача , вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з вимогами ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту зазначеної статті процесуального кодексу вбачається, що підставою для скасування заочного рішення є дві обставини: встановлення судом поважних причин відсутності особи в судовому засіданні, яке призначалось під час розгляду справи по суті; наявність заперечень у особи щодо суті позову і такі заперечення є істотними для правильного вирішення справи.

В обґрунтування своєї заяви про перегляд заочного рішення, ОСОБА_1 вказує, що тільки 18 грудня 2020 року державний виконавець Дніпровського районного ВДВС Південно-Східного міжрегіонального управління МЮУ Сищик О.О. повідомив його про відкриття виконавчого провадження на підставі вищевказаного рішення суду. Вважаючи, що підстав для відшкодування збитків в порядку регресу не має, оскільки: з 2017 року більшість свого часу проводить по роботі в м. Одесі; у зв`язку з хворобою не зміг вчасно відповідно до вимог п.33.1.4 Договору добровільного страхування наземного транспорту «Все включено» №31383а6д від 08.02.2016 року, письмово, не пізніше трьох днів, повідомити ПрАТ «Українська пожежно-страхова компанія» про настання ДТП та порушення ст. 516 ЦК України щодо письмового повідомлення про укладення Договору про відступлення прав вимоги від ПрАТ «Українська пожежно-страхова компанія» до ФОТ ОСОБА_2 , ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

Судом встановлено, що обґрунтування ОСОБА_1 своєї заяви про перегляд заочного рішення є фактичне непогодження заявника з винесеним рішенням по суті. Посилання відповідача про необізнаність щодо відкриття провадження по даній справі та не отримання судових повісток про виклик до суду, спростовується поштовими повідомленнями (а.с.56,60), які ОСОБА_1 отримано за місцем його реєстрації. При цьому, судом враховується той факт, що вина ОСОБА_1 у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується повідомленням про дорожньо-транспортну пригоду (європротокол) від 19 серпня 2016 року (а.с.13) та повідомленням про настання події, що має ознаки страхового випадку від 19 серпня 2016 року (а.с.16-17). ПрАТ «УПСК» на підставі Страхового акту №ОЦ/007/000/17/0004 від 26 січня 2017 року (а.с.34) було виплачено AT «СК «АХА Страхування» страхове відшкодування в порядку регресу в розмірі 3715,38 грн., що підтверджується платіжним дорученням №69 від 26 січня 2017 року (а.с.35). В розумінні ст. 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», ст. 1166, 1187, 1191 ЦК України, у відповідача виникло зобов`язання відшкодувати ПрАТ «УПСК» завдані збитки в порядку регресу у розмірі сплаченого останнім страхового відшкодування за Полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів №АІ/5243633. Тому на підставі Договору №02/08/2019 про відступлення права вимоги (а.с.5-7), ФОП ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про відшкодування збитків в порядку регресу.

Аналізуючи вищевикладені обставини, суд приходить до висновку про те, що відповідачем не надано підтвердження поважності ненадання доказів в судове засідання та не надано підтвердження того, що докази на які посилається відповідач в своїй заяві про перегляд заочного рішення, мають істотне значення для правильного вирішення справи, а тому за відсутності посилань відповідача на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд вважає, що відсутня правова сукупність підстав для перегляду заочного рішення і у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення слід відмовити та роз`яснити, що рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цивільно-процесуальним Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 284, 287 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 10 червня 2020 року по цивільній справі №175/4991/19-ц за позовною заявою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до п. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Озерянська Ж.М.