ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/684/21 Справа № 206/1660/20 Суддя у 1-й інстанції - Маштак К. С. Суддя у 2-й інстанції - Куценко Т. Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2021 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого - Куценко Т.Р.,

суддів: Ткаченко І.Ю., Макарова М.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу

ОСОБА_1 ,

на ухвалу Самарського районного суду м.Дніпропетровська від 10 серпня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України", третя особа: Восьма Дніпровська Державна нотаріальна контора про захист прав споживача банківської послуги,-

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Самарського районного суду м.Дніпропетровська від 10 серпня 2020 року по вищевказаній цивільній справі було призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено атестованому судовому експерту Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз (49000, м. Дніпро, Січеславська Набережна, 17, офіс 361), на вирішення якої поставлено наступні питання: 1) Чи зроблений підпис від імені ОСОБА_1 у анкеті-доручення по свідоцтву про право на спадщину АДРЕСА_1 про здійснення списання з компенсаційних рахунків № НОМЕР_3; НОМЕР_4; НОМЕР_5; НОМЕР_6 від 29.10.2019 (копія а.с. 161), ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 чи іншою особою? 2) Чи зроблений підпис від імені ОСОБА_1 у анкеті-доручення по свідоцтву про право на спадщину № 2-1152 про здійснення списання з компенсаційних рахунків № НОМЕР_7; НОМЕР_8; НОМЕР_9 від 29.10.2019 (копія а.с. 162), ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 чи іншою особою? Зобов`язано АТ «Державний Ощадний банк України» надати до суду в якості умовно-вільних зразків підпису ОСОБА_1 оригінали документів по оформленню спадщини з штампами підписаними ОСОБА_1 , а саме: копія свідоцтва про спадщину № АДРЕСА_1 від 24.05.2019; копія свідоцтва про спадщину №НОМЕР_10 від 27.08.2019, копія паспорта ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; копія РНОКПП № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 ; документи, які були підписані ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для оформлення картки № НОМЕР_2 . Витребувано у АТ «Державний Ощадний банк України» оригінали: анкети-доручення по свідоцтву про право на спадщину АДРЕСА_1 про здійснення списання з компенсаційних рахунків № НОМЕР_3; НОМЕР_4; НОМЕР_5; НОМЕР_6 від 29.10.2019; анкети-доручення по свідоцтву про право на спадщину № НОМЕР_10 про здійснення списання з компенсаційних рахунків № НОМЕР_7; НОМЕР_8; НОМЕР_9 від 29.10.2019. Зобов`язано позивача ОСОБА_1 надати суду документи з вільними зразками підпису ОСОБА_1 за період з 01.09.2019 по 30.11.2019 у кількості не менше ніж 15 документів. Визначено,що після отримання витребуваних судом документів, вільних та експериментальних зразків підпису ОСОБА_1 направити їх разом з матеріалами даної цивільної справи до Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення судової почеркознавчої експертизи. Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Роз`яснено учасникам справи положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі, а саме, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Витрати по проведенню експертизи покладено на позивача ОСОБА_1 . Зобов`язано експертну установу у місячний строк проінформувати суд про результати проведеної експертизи. В іншій частині клопотання відмовлено. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи (т. 1 а.с. 230-232).

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати в частині відмови в проведенні експертизи матеріалів документів та просить ухвалити нове рішення про призначення комплексної експертизи по справі, а саме почеркознавчу та матеріалів документів, в обгрунтування якої зазначає, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права (т. 2 а.с. 8-16).

АТ "Державний ощадний банк України" скористалось своїм правом щодо подання відзиву на апеляційну скаргу ОСОБА_1 (т. 2 а.с. 30-31).

Частиною 3 статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Суд апеляційної інстанції розглядає апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Самарського районного суду м.Дніпропетровська від 10 серпня 2020 року в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами на підставі пункту 1 частини 4 статті 274 ЦПК України.

Розглянувши матеріали справи, законність та обґрунтованість ухвали суду, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Призначаючи судову почеркознавчу експертизу по справі суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, потрібні спеціальні знання. Відмовляючи в частині призначення експертизи матеріалів справи суд виходив з того, що задоволення клопотання позивача в повному обсязі та призначення комплексної експертизи з огляду на обставини справи призведе до безпідставного затягування часу розгляду справи та не відповідатиме завданням цивільного судочинства та предмету доказування. Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Також, суд врахував, що заявлене клопотання не містить належного обґрунтування необхідності проведення експертизи матеріалів документів та значення її висновків для повного, всебічного вирішення цього спору.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду виходячи з наступного.

Так, відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи. При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

П. 1.1, 1.3 Розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерством юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5 (далі - Інструкція) встановлено, що основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів. Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

П. 3.4.2 Розділу І Інструкції встановлено, що основними завданнями експертизи матеріалів документів є визначення абсолютного часу виконання штрихів рукописних записів у документах.

П. 3.5 Розділу І Інструкції встановлено орієнтовний перелік вирішуваних питань при визначенні абсолютного часу виконання штрихів рукописних записів у документах, яким визначено такі питання: чи виготовлений рукописний текст у той час, яким датований документ? У який період часу був виконаний рукописний текст у наданому документі? В один чи різні періоди часу виконано рукописні тексти в наданих документах? Чи в один період часу були виконані рукописні текст та підпис у наданому документі?

У відповіді на відзив на позовну заяву позивач зазначає, що 29.10.2019 він ніякого візиту в ТВБВ № 10003/0310, що знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул. Гагаріна, 115 не здійснював, а в анкетах-дорученнях підроблено його підпис.

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що з огляду на доводи позивача, щодо підроблення його підписів у документах, визначення абсолютного часу підписів позивача ОСОБА_1 у документах: копії свідоцтва про спадщину № АДРЕСА_1 від 24.05.2019, копії свідоцтва про спадщину № НОМЕР_10 від 27.08.2019, копії паспорта ОСОБА_1 на 3 сторінках з 6 підписами, копії РНОКПП № НОМЕР_1 з 1 підписом, копії анкети-доручення по свідоцтву № АДРЕСА_1, копії анкети-доручення по свідоцтву № НОМЕР_10, оформлення картки № НОМЕР_2, не матиме значення для вирішення даної цивільної справи, оскільки вирішення даного питання за результатами проведення експертизи не буде стосуватися предмету доказування, і колегія суддів з цим погоджується.

Згідно ч. 1 ст. 112 ЦПК України, комплексна експертиза проводиться не менш як двома експертами різних галузей знань або різних напрямів у межах однієї галузі знань.

Відтак, оскільки проведення почеркознавчої експертизи та експертизи матеріалів документів потребує залучення експертів різних галузей, то в даному випадку мала бути призначена саме комплексна експертиза.

Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Окрім цього, згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Згідно ч. 2 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна.

В той же час, судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Заявлене клопотання не містить належного обґрунтування необхідності проведення експертизи матеріалів документів та значення її висновків для повного, всебічного вирішення цього спору.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, зокрема, подавати суду клопотання та докази.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду, що встановивши наявність підстав для проведення експертизи, а саме необхідність з`ясувати обставини, щодо ідентифікації виконавця підпису в анкетах-дорученнях, що має значення для справи необхідно призначити судову почеркознавчу експертизу у справі. Також, колегія суддів погоджується з тим, що задоволення клопотання позивача в повному обсязі та призначення комплексної експертизи з огляду на вищевикладене призведе до безпідставного затягування часу розгляду справи та не відповідатиме завданням цивільного судочинства та предмету доказування.

Дослідивши обставини справи та враховуючи приведені норми процесуального закону колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції призначаючи почеркознавчу експертизу по справі, виходив з предмету доказування у вказаній цивільній справі, вірно визначив питання, які необхідно поставити експерту на вирішення, для повного всебічного та неупередженого вирішення даної справи.

Ухвала суду першої інстанції постановлена з дотримання норм процесуального права, а тому відсутні підстави для її скасування.

Доводи скарги, які наведені в її обґрунтування не є підставою для скасування оскаржуваної ухвали суду, а є лише незгодою з висновками суду та мотивами суду наведені на їх обгрунтування.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Тому, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а ухвала Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 29 листопада 2019 року підлягає залишенню без змін.

керуючись ст.ст.367, 369, 374, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Самарського районного суду м.Дніпропетровська від 10 серпня 2020 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий: Т.Р. Куценко

Судді: І.Ю. Ткаченко

М.О. Макаров