Справа № 523/5734/19
Провадження №2-п/523/50/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2021 р. м. Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси, в складі:

головуючого судді Малиновського О.М.

за участю секретаря - Кащавцевої А.В.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду № 15, в м. Одеса, заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ

Заочним рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 07 вересня 2020р. позовні вимоги ОСОБА_4 були задоволені частково, було вирішено питання поділу спільного сумісного майна подружжя ОСОБА_5 .

Представник ОСОБА_3 ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, посилаючись на те, що зазначене рішення було ухвалено без участі відповідача в зв`язку з тим, що він не був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. На думку представника при дослідженні нових доказів представлених з їх боку, рішення суду може бути іншим.

Представник відповідача у судовому засіданні заяву підтримав, просить задовольнити.

Представник позивача вважала заяву про перегляд заочного рішення суду безпідставною, просить відмовити в її задоволенні.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд прийшов до наступного висновку.

У відповідності до п.1 ч.3 ст.287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

У відповідність до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзиву на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, зазначена норма визначає дві обов`язкові умови за якими заочне рішення суду може бути скасовано, а саме: поважність неявки у судове засідання відповідача та наявність доказів, які мають істотне значення для розгляду справи.

В зв`язку з неповажною неявкою відповідача у судове засідання, судом 07 вересня 2020р. було ухвалено заочне рішення суду. Як убачається з матеріалів справи, відповідач був сповіщений про час та місце розгляду справи за допомогою СМС-повідомлення, що не суперечить вимогам ч.13 ст.128 ЦПК України. Тобто, відповідач знав про призначення розгляду справи, втім не вчинив жодних дії направлених на забезпечення розгляду справи. При цьому судом був обраний такий спосіб повідомлення не лише відповідача, а й інших учасників розгляду справи, що було обумовлено неналежним фінансування суду та відсутністю марок для направлення судових повісток. Також, судом приймалось до уваги та обставина, що відповідач знав про розгляд справи, так як раніше отримував ухвалу суду про відкриття провадження у справі з копією позовної заяви та доданими до неї матеріалами. Його інтереси в судових засіданнях представляв представник ОСОБА_6 , який після закриття судом підготовчого судового засідання, на неодноразові виклики до суду не з`являвся, що було причиною неодноразового відкладання розгляду справи, розгляд якої тривав з 10 квітня 2019р. Отже, бездіяльність відповідача та його представника, вказує на незацікавленість відповідача у вирішені справи, вказує на штучне затягування розгляду справи, зловживанням своїми процесуальними правами.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона у справі зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України»).

Отже, посилання представника на неналежне сповіщення відповідача про час та місце розгляду справи зводяться до формального підходу, безвідповідального ставлення сторони до своїх процесуальних обов`язків, відтак судом відхиляються.

З внесеної до суду заяви про перегляд заочного рішення суд не вбачає наявність будь-яких доказів та/або посилання на них, які мали б істотне значення для правильного вирішення справи, або ухвалення судом іншого рішення ніж того, яке було увалено раніше.

Отже, судом не встановлено, а відповідачем не доведено, двох обов`язкових умов, за якими заочне рішення суду може бути скасоване.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що внесена заява про перегляд заочного рішення суду задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 287-289 ЦПК України,

УХВАЛИВ

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_7 про перегляд заочного рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 07 вересня 2020р.

Заочне рішення суду може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду через суд першої інстнації шляхом подання апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення даної ухвали суду.

Суддя