справа №619/4859/21
провадження №2/619/1610/21
Рішення
Дергачівський районний суд Харківської області
у складі: головуючого-судді - Кононихіної Н.Ю.
за участю секретаря судового засідання - Мєщан І. О.
розглянув у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дергачівської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,
ОСОБА_1 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до Дергачівської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом.
В обґрунтування позову позивач ОСОБА_1 зазначив, що його батьком, ОСОБА_2 , в 1964 році було побудовано житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на земельній ділянці, наданій в безстрокове користування на підставі договору від 25 квітня 1958 року. В договорі від 25 квітня 1958 року замість прізвища батька позивача « ОСОБА_3 » зазначено « ОСОБА_4 », що є помилкою. Загальна площа житлового будинку становить 97,60 м2 , житлова площа становить 66,10 м2 .
Будинок та надвірні будівлі побудовано до 5 серпня 1992 року, що підтверджується технічним паспортом на садибний (індивідуальний) житловий будинок, виготовлений 23.03.2016 року КП «Інвенрос».
Самочинне будівництво в домоволодінні відсутнє, що підтверджується інформаційною довідкою КПТІ «Інвенрос» від 03.05.2019 вих. № 817.
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дергачівського районного управління юстиції 05.05.2015.
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на нерухоме майно, що належало померлому, а саме: житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 97,60 м2 , житлова площа становить 66,10 м2 , що підтверджується технічним паспортом на садибний (індивідуальний) житловий будинок, виготовлений 23.03.2016 КП «Інвенром».
Після смерті батька, його спадкоємцями, в рівних частинах, стали дружина спадкодавця ОСОБА_5 мати позивача та син ОСОБА_1 , позивач по справі. Позивач по справі відмовився від права спадкування на користь дружини спадкодавця ОСОБА_5 . Фактично ОСОБА_5 успадкувала весь будинок в цілому, однак оформити право на спадщину за життя вона не встигла, оскільки до закінчення шестимісячного строку, що надавався для прийняття спадщини ОСОБА_5 , померла.
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дергачівського районного управління юстиції 11.09.2015.
Після смерті матері, відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме: житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 97,60 м2 , житлова площа становить 66,10 м2 .
Після смерті матері, її єдиним спадкоємцем на спадкове майно, а саме: житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 97,60 м2 , житлова площа становить 66,10 м2 є позивач по справі - є позивач по справі ОСОБА_1 .
На час відкриття спадщини (момент смерті батьків), позивач постійно проживав разом із спадкодавцями і проживає в спірному будинку по теперішній час, що підтверджується відміткою в паспорті позивача та довідкою виданою Дергачівською міською радою 01.03.2019 за вих. № 686.
Таким чином, позивач по справі - ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом після смерті батька: ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
09 липня 2018 року позивач звернувся з заявою про прийняття спадщини до Дергачівської Державної нотаріальної контори Харківської області, однак постановою від 11 липня 2018 року нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину з причини відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно та державної реєстрації права власності на спадкове майно, а також з причин неправильного написання прізвища батька позивача в договорі про безстрокове користування земельною ділянкою « ОСОБА_4 » замість « ОСОБА_3 ».
Отже фактично, позивач позбавлений можливості оформити право на спадщину, в зв`язку з чим він змушений звернутись з даним позовом до суду.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, в поданій до суду заяві позов підтримав повністю та просив його задовольнити. Розгляд справи просив проводити без фіксації технічними засобами та за його відсутності, що суд вважає за можливе.
Відповідач у справі представник Дергачівської міської ради в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про визнання позовних вимог, просив розгляд справи по суті проводити у відсутність представника міської ради, що суд вважає за можливе.
Згідно ч.3 ст.200 ЦПК України: За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України: Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.
Суд, вважає можливим справу розглянути за відсутності сторін по справі.
Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, показання свідка ОСОБА_6 , з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних мотивів.
Як передбачено ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України : Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено, що батьком позивача ОСОБА_2 , в 1964 році було побудовано житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на земельній ділянці, наданій в безстрокове користування на підставі договору від 25 квітня 1958 року. В договорі від 25 квітня 1958 року замість прізвища батька позивача « ОСОБА_3 » зазначено « ОСОБА_4 », що є помилкою. Загальна площа житлового будинку становить 97,60 м2 , житлова площа становить 66,10 м2 .
Згідно технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок, виготовлений 23.03.2016 року КП «Інвенрос», будинок та надвірні будівлі побудовано до 5 серпня 1992 року.
Самочинне будівництво в домоволодінні відсутнє, що підтверджується інформаційною довідкою КПТІ «Інвенрос» від 03.05.2019 вих. № 817.
Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, що ОСОБА_7 змінила прізвище після державної реєстрацію шлюбу з ОСОБА_1 на ОСОБА_3 .
ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , виданим Дергачівським рай бюро ЗАГС Харківської області 01.11.1957, актовий запис №296, в якому зазначено: батько ОСОБА_2 , мати ОСОБА_5 .
ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дергачівського районного управління юстиції 05.05.2015, актовий запис №136.
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на нерухоме майно, що належало померлому, а саме: житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 97,60 м2 , житлова площа становить 66,10 м2 , що підтверджується технічним паспортом на садибний (індивідуальний) житловий будинок, виготовлений 23.03.2016 КП «Інвенром».
Після смерті батька, його спадкоємцями, в рівних частинах, стали дружина спадкодавця ОСОБА_5 мати позивача та син ОСОБА_1 , позивач по справі. Позивач по справі відмовився від права спадкування на користь дружини спадкодавця ОСОБА_5 . Фактично ОСОБА_5 успадкувала весь будинок в цілому, однак оформити право на спадщину за життя вона не встигла, оскільки до закінчення шестимісячного строку, що надавався для прийняття спадщини ОСОБА_5 , померла.
ОСОБА_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дергачівського районного управління юстиції 11.09.2015, актовий запис №266.
Після смерті матері, відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме: житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 97,60 м2 , житлова площа становить 66,10 м2 .
На час відкриття спадщини (момент смерті батьків), позивач постійно проживав разом із спадкодавцями і проживає в спірному будинку по теперішній час, що підтверджується відміткою в паспорті позивача та довідкою виданою Дергачівською міською радою 01.03.2019 за вих. № 686.
Таким чином, позивач по справі - ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем за законом після смерті батька: ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
09 липня 2018 року позивач звернувся з заявою про прийняття спадщини до Дергачівської Державної нотаріальної контори Харківської області, однак постановою від 11 липня 2018 року нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину з причини відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно та державної реєстрації права власності на спадкове майно, а також з причин неправильного написання прізвища батька позивача в договорі про безстрокове користування земельною ділянкою « ОСОБА_4 » замість « ОСОБА_3 ».
Згідно звіту про оцінку нерухомого майна, наданого ФОП ОСОБА_8 (сертифікат суб`єкта оціночної діяльності № 408/17 від 05 травня 2017 року) ринкова вартість майна - житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 становить 119 283, 00 грн.
Відповідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Згідно ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст.ст. 1217, 1223 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкування за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування одержують особи, зазначені у статтях 1261-1265 ЦК України.
Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно ч.1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Позивач належить до першої черги спадкоємців.
Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, одним із способів такого захисту згідно з указаною нормою Кодексу є визнання права.
Таким чином, аналізуючи вищевказане, беручи до уваги надані суду докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст.259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
На підставі статей 16, 321, 328, 1216, 1217, 1218, 1220, 1223, 1261, 1268, 1270 ЦК України, керуючись статтями 77-81, 89, 200, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 97, 6 м2 , житлова площа становить 66,1 м2 , в порядку спадкування за законом, після смерті матері ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Харківського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: Дергачівська міська рада, юридична адреса: 62300, Харківська область, м. Дергачі, площа Перемоги, 5, .

Суддя Н. Ю. Кононихіна