Справа № 464/5487/21
пр.№ 2/464/1588/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.11.2021 року м.Львів

Сихівський районний суд м.Львова

в складі: головуючого судді Борачка М.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення розміру часток у спільній сумісній власності,

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити за ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 по 1/5 ідеальної частки у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що вона є співвласником квартири АДРЕСА_1 . Крім того, співвласниками даної квартири ще є: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 . ОСОБА_3 , яка є матір`ю позивача, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_4 , який є братом позивача, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_5 , яка є бабцею позивача, померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Жодний із померлих родичів позивача не вчинив особистого розпорядження на випадок своєї смерті та не склав заповіт на належне кожному із них майно. Відтак позивач отримала право на спадкування за законом. Відповідач не дає добровільної згоди на визначення ідеальних часток у праві власності на спірну квартиру. Просить позов задоволити.

Ухвалою судді Сихівського районного суду м.Львова від 03.08.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Копію ухвали надіслано учасникам справи, а відповідачу також копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів (за місцем реєстрації).

Розгляд справи проводиться без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження, як це передбачено ч.13 ст.7 ЦПК України. На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 .

Згідно ч.1 ст.368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Як на обґрунтування позовних вимог у цій справі ОСОБА_1 посилалася, зокрема, на те, що відсутність визначення часток спадкодавців у праві спільної власності на квартиру позбавляє її можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за законом у позасудовому порядку. Таким чином, позивач звернулася до суду із метою захисту свого спадкового права.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Таким чином для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За змістом статті 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку, коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право.

Відповідно до частини першої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Разом із тим, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (частина четверта статті 25 ЦК України).

Таким чином, визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, що свідчить, у тому числі, про неефективність способу захисту права особи відповідно до положень статті 16 ЦК України. У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування.

Як вбачається з копії свідоцтва про смерть НОМЕР_1 , ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відтак, враховуючи, що ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 вже померли, тому відповідно до частини четвертої статті 25 ЦК України їх цивільна правоздатність припинилася, що свідчить про неможливість визначення за померлими особами частки у праві власності на спірну квартиру. Крім того, вказаний спосіб захисту не є ефективним у розумінні положень статті 16 ЦК України та не призведе до відновлення порушених прав позивача, за захистом якого вона звернулася до суду.

Вказане узгоджується з правовим висновком Верховного Суду у постанові від 16 червня 2021 року по справі № 570/997/19.

Оскільки спірна квартира є об`єктом спільної сумісної власності, домовленості про поділ майна, яке перебуває у спільній сумісній власності між співвласниками, немає, відповідно частки сторін на таке майно в даному випадку є рівними.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позов про визначення розміру часток у спільній сумісній власності підлягає частковому задоволенню, а саме слід визначити, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 належить по 1/5 частки у праві власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

Керуючись статтями 13, 81, 89, 263-265 ЦПК України,

у х в а л и в:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення розміру часток у спільній сумісній власності задовольнити частково.

Визначити, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 належить по 1/5 частки кожній, у праві власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

В решті вимог позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Сихівський районний суд м. Львова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення, у такому разі суд підписує рішення без його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Повне судове рішення складено 29 листопада 2021 року, що є датою його ухвалення за відсутності учасників справи, як це передбачено ч.5 ст.268 ЦПК України.

Головуючий Борачок М.В.