Єдиний унікальний номер 317/3404/20
Провадження № 2/317/238/2021
08 лютого 2021 року м. Запоріжжя
Запорізький районний суд Запорізької області у складі:
головуючого судді Сакояна Д.І.
секретаря судового засідання Борисенко Д.Р.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Біленьківська сільська рада Запорізького району Запорізької області про усунення перешкод у користуванні власністю,-
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та просить усунути перешкоди у користуванні власністю, позбавивши ОСОБА_2 права користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позову зазначає, що згідно договору купівлі-продажу житлового будинку від 25.03.2019 він є власником житлового будинку АДРЕСА_1 . У належному йому житловому будинку зареєстровані: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 .
Згідно п. 3.1.5 договору купівлі продажу від 25.03.2019 до обов`язку продавця ОСОБА_2 входило звільнення будинку від власних речей та майна, зняття з реєстрації місця проживання себе та всіх зареєстрованих за вказаною адресою мешканців до 01.04.2019. Відповідачем обов`язок щодо зняття з реєстрації не виконаний до теперішнього часу, що обмежує позивача у праві користування та розпорядження житлом. Відповідач не проживає у житловому будинку з 02.04.2019, у будинку відсутні його особисті речі, проте на нього нараховуються комунальні послуги, які позивач змушений сплачувати.
Позивач ОСОБА_1 до суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду від позивача надійшла заява від 14.01.2021 про розгляд справи за його відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзиву на позов не подав.
Представник третьої особи до суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
У зв`язку з наведеним, суд, на підставі ст. 223 ЦПК України, постановляє заочне рішення.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши обставини і перевіривши їх доказами, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як видно з договору купівлі-продажу від 25.03.2019, наразі власником житлового будинку АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 .
Дана обставина підтверджується також й витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 160900623 від 25.03.2019.
За змістом п.п. 3.1.5 договору купівлі-продажу від 25.03.2019 обов`язком продавців було звільнення житлового будинку, що відчужується, від особистих речей та майна, зняття з реєстрації місця проживання себе та всіх зареєстрованих за адресою розташування житлового будинку в термін до 01.04.2019.
Як видно з довідки Біленьківської сільської ради Запорізького району Запорізької області № 1993/15-10 від 04.12.2020, ОСОБА_2 на час звернення ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно акту від 15.06.2020, складеного комісійно, відповідач ОСОБА_2 не проживає за адресою: АДРЕСА_1 , на момент обстеження особистих речей ОСОБА_2 не виявлено.
Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Частиною 1 статті 383 ЦК України та статтею 150 ЖК України закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.
Частиною 1 статті 156 ЖК України передбачено, що члени сім`ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Аналогічну норму містить також стаття 405 ЦК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 156 ЖК України до членів сім`ї власника відносяться особи, зазначені в ч. 2 ст. 64 цього Кодексу, а саме подружжя, їх діти і батьки. Членами сім`ї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.
За змістом зазначених норм, правом користування житлом, яке знаходиться у власності особи, мають члени сім`ї власника (подружжя, їх діти, батьки) та інші особи, які постійно проживають разом з власником будинку, ведуть з ним спільне господарство, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Разом з цим, згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь-яких усунень свого порушеного права від будь-яких осіб будь-яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення ким саме спричинено порушене право та з яких підстав.
Відтак, положення статей 383, 391 ЦК України передбачають право вимоги власника про захист порушеного права власності на жиле приміщення, будинок , квартиру тощо, від будь яких осіб, у тому числі осіб, які не є і не були членами його сім`ї.
Судом встановлено, що відповідач є колишнім співвласником житлового будинку, не є членом сім`ї позивача по справі, тобто жодних майнових прав на означений житловий будинок наразі не має.
Виходячи з приписів ч.ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України, враховуючи, що відповідач ОСОБА_2 не виконав п.п. 3.1.5 договору купівлі-продажу від 25.03.2019 в частині зняття з реєстрації, не надав суду доказів наявності будь-яких договорів з приводу користування житловим будинком, а реєстрація відповідача у будинку створює позивачу перешкоди, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 19, 77-81, 141, 259, 89, 264-265, 267, 268, 280-284 ЦПК України,-
Усунути ОСОБА_1 перешкоди у користуванні власністю, позбавивши ОСОБА_2 права користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Запорізького апеляційного суду через Запорізький районний суд Запорізької області відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу XIII Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя Д.І. Сакоян