Справа № 135/653/20
Провадження № 2/135/13/21
РІШЕННЯ

іменем України

28.01.2021 м. Ладижин Вінницька область

Ладижинський міський суд Вінницької області у складі:

головуючого судді Волошиної Т.В.,

за участі секретаря судових засідань Ступак Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Ладижині Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ладижинської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

І. Стислий виклад позиції заявника та заінтересованих осіб.

03 червня 2020 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Ладижинського міського суду Вінницької області із позовною заявою до Ладижинської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить трикімнатна квартира розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Вона є єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. Після її звернення до нотаріуса, позивачу було повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що про смерть батька вона випадково дізналася від своєї родички по материнської лінії після того, як його поховали. Проте, відразу вона не мала можливості звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що не мала свідоцтва про смерть батька. Для отримання свідоцтва про смерть позивач звернулася до органів РАЦС. Після цього в Южноукраїнському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) 5 травня 2020 року отримала повторне свідоцтво про смерть батька і 06.05.2020 звернулася до Другої тростянецької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

ІІ. Пояснення учасників справи.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала повністю, просила встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві. Додатково показала, що протягом тривалого часу вона не спілкувалася зі своїм батьком, тому і не знала про його смерть. Про смерть батька вона випадково дізналася на початку травня 2020 року від родички матері. Разом з тим, дізналася, що після смерті батька залишилося спадкове майно, а саме квартира за адресою: АДРЕСА_2 . Вважає, що необізнаність про смерть батька є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

В судовому засіданні представник відповідача Ладижинської міської ради Бучко О.М. позов не визнав, посилаючись на те, що необізнаність спадкоємця про смерть спадкодавця не є поважною причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Водночас, вказав на те, що у покійного ОСОБА_2 спадкового майна не було. Він проживав у гуртожитку за адресою: АДРЕСА_3 . Однак, вказана кімната після смерті останнього перейшла у комунальну власність, оскільки не була приватизована батьком позивача.

ІII. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст правовідносин.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Ладижин помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 (а.с. 7).

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 23 листопада 1973 року ОСОБА_1 , вбачається, що батьком ОСОБА_1 є ОСОБА_2 , матір`ю є ОСОБА_4 (а.с.8).

З копії свідоцтва про реєстрацію шлюбу серії НОМЕР_3 від 02 листопада 1991 року вбачається, що ОСОБА_5 зареєстрував шлюб з ОСОБА_1 , дружина отримала прізвище « ОСОБА_1 » (а.с. 8?).

З копії паспорта серія та номер НОМЕР_4 , виданого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та з довідки 018-501 ЖС №-902 станом на 21.05.2020 вбачається, що позивач зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_4 (а.с. 3-5, 9).

З відповіді, наданої ОСОБА_1 завідувачем Другої тростянецької державної нотаріальної контори Г.С. Кощеєвою №187/02-14 від 13 травня 2020 року вбачається, що позивачу було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку з пропуском шестимісячного терміну звернення із заявою про прийняття спадщини (а.с.10).

Разом з тим, суд досліджує копію витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 09.07.2020, з якої вбачається, що було зареєстровано спадкову справу 13.05.2020 за номером у спадковому реєстрі 65821068, де спадкодавцем являється ОСОБА_2 (а.с. 24).

З довідки, виданої КП Тульчинське МБТІ №719 від 14 вересня 2020 року вбачається, що станом на 31.12.2012 згідно з архівними даними, інформація щодо зареєстрованого права власності на нерухоме майно, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ) - відсутня. Інвентаризаційна справа вказаного вище нерухомого майна - не проводилась (а.с. 41).

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності нерухомого майна від 20.10.2020 відомості щодо зареєстрованого за ОСОБА_2 права власності на нерухоме майно відсутні (а.с.51).

IV. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18).

Рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява мотивована тим, що позивач ОСОБА_1 пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а саме не спілкування позивача зі спадкодавцем, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька, надалі відсутність свідоцтва про смерть батька.

Оцінюючи доводи позивача про поважність причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, суд приходить до висновку про відсутність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, оскільки не спілкування позивача зі спадкодавцем, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Разом з тим саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку.

Також безпідставним є посилання позивача на відсутність свідоцтва про смерть батька, оскільки вказані обставини, у даному конкретному випадку, не свідчать про поважність причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, так як із запитом до органів РАЦС позивач ОСОБА_1 звернулася лише у травні 2020 року, тобто майже через рік після смерті батька.

Таким чином, позивачем не надано суду доказів на підтвердження поважності причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця, що унеможливили звернення до нотаріуса у визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

V. Щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи відмову в задоволенні позову судові витрати зі сплати позивачем судового збору покладаються на позивача.

Керуючись статтями 2, 4, 5, 12, 13, 76-81, 89, 247, 259, 263-265 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Ладижинської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду.

До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Ладижинський міський суд Вінницької області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя