Провадження №: 2/755/7171/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" лютого 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі головуючої судді Яровенко Н.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомлення сторін, суд -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом Управління Державного агенства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Вишгородська міська рада Київської області, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 17 грудня 2020 року відкрито провадження у вищевказаній справі та призначено справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін.

Відповідач ОСОБА_1 подав клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін мотивуючи тим, що розгляд справи в судовому засіданні необхідний для повного та всебічного встановлення обставин справи та правильного вирішення спору.

Положеннями частини другої ст. 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, зокрема у порядку загального або спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; а також справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) ціну позову;

2) значення справи для сторін;

3) обраний позивачем спосіб захисту;

4) категорію та складність справи;

5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;

6) кількість сторін та інших учасників справи;

7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Отже, аналізуючи подану заяву, суд приходить до висновку, що відповідачем не було надано обґрунтовувань необхідності призначення справи в судове засідання з повідомлення сторін, оскільки в свої поясненнях до клопотання відповідач фактично визнав позов, а саме зазначив, що порушив закон під час вилову раків, однак ніяких листів від позивача не отримував. Крім того, слід наголосити, що законом відповідачу надано право на подачу відзиву в якому він викладає свої письмові заперечення щодо позову та надати докази на спростування обставин викладених у позові.

У зв`язку з вище викладеним, заява відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. 274, 277 ЦПК України суд, -

П О С Т А Н О В И В:

клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомлення сторін - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.О. Яровенко