У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Кошель Б. І.

при секретарі Нізова А. Р.

за участі

представника відповідача Червінчика Є.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Білоцерківська Теплоелектроцентраль» про визнання незаконним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із цивільним позовом до Приватного акціонерного товариства «Білоцерківська Теплоелектроцентраль» про визнання незаконним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, мотивуючи тим, що Наказом Приватного акціонерного товариства «Білоцерківська Теплоелектроцентраль» від 16.08.2021 року №250-к його було звільнено з посади Радника Директора ПрАТ «Білоцерківська ТЕЦ» з 16.08.2021 року на підставі ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни. Позивач вважає вказаний наказ незаконним та таким, що суперечить ст. 43 Конституції України. А тому просить суд визнати незаконним та скасувати Наказ №250-к від 16.08.2021 року про звільнення позивача з посади Радника директора ПрАТ «Білоцерківська ТЕЦ»; поновити його на роботі на посаді Радника директора ПрАТ «Білоцерківська ТЕЦ» та стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу, який на день пред`явлення позову становить 54 500 грн.

Ухвалою суду від 22 вересня 2021 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач ОСОБА_1 та його представник в судові засіданні, які призначені на 28.10.2021 року, 11.11.2021 року та 03.12.2021 року не з`явилися, що є черговою повторною неявкою позивача в судові засідання, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, надали чергове клопотання про відкладення судового засідання. Про розгляд справи повідомлялися своєчасно, у встановленому законом порядку, шляхом отримання особисто судових повісток, в яких позивачу були роз`яснені наслідки неявки в судове засідання. Дані підтвердження наявні в матеріалах справи.

В судовому засіданні суд з власної ініціативи поставив на обговорення учасників справи питання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача.

Представник відповідача ПрАТ «Білоцерківська ТЕЦ» - адвокат Червінчик Є.Е. не заперечував проти залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача.

Положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд встановив, що матеріали справи містять докази належного повідомлення позивача ОСОБА_1 про розгляд справи у судових засідання, що були призначені на 28.10.2021 року, 11.11.2021 року та 03.12.2021 року, шляхом направлення повістки, в якій позивачу були роз`яснені наслідки неявки в судове засідання, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Натомість, як вбачається з матеріалів справи, позивачем та його представником 03.12.2021 року направлялись клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з хворобою представника позивача, однак будь-яких доказів до клопотання не додають.

Крім того, в матеріалах справи міститься клопотання позивача про ознайомлення з матеріалами справи, з якого вбачається, що позивач був присутній в Білоцерківському міськрайонному суді 01.12.2021 року, про що свідчить відмітка на клопотанні про ознайомлення з матеріалами справи.

З огляду на складність змісту правовідносин між сторонами, справа не може бути розглянута без участі позивача. Справа вже тривалий час знаходиться в провадженні суду при цьому позивач не вчиняє будь-яких дій для прискорення розгляду справи.

Відповідно до п.11 ч.3 ст. 2 ЦПК України, основною засадою (принципом) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд розцінює безпідставні неявки позивача та його представника, що повідомлені належним чином про час, дату і місце судового засідання як зловживання позивачем своїми процесуальними правами, що є недопустимим.

Крім того, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав і обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставити лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У зв`язку з вищевказаним, зазначені дії сторони позивача суд вважає такими, що спрямовані на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду справи.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Умовою для застосування п. 3 ч. 1 ст. 257 та ч. 5 ст. 223 ЦПК України є повторність (двічі поспіль) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином про час і місце судового розгляду.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21).

Внаслідок чого, суд вважає, що позивач ОСОБА_1 допустив безпідставні неявки в судові засідання, а саме 28.10.2021 року, 11.11.2021 року та 03.12.2021 року.

Отже, аналіз викладених вище обставин, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення позивачем своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразились у систематичному не з`явленні в судові засідання, з метою зловживання своїми правами та безпідставного затягування судового розгляду справи.

Враховуючи викладене, а також те, що позивач ОСОБА_1 повторно не з`явився в судові засідання, та від нього не надходило заяв про розгляд справи за його відсутності, що свідчить про зловживання своїми процесуальними правами суд вважає, можливим застосувати наслідки, які передбачені ст. 257 ЦПК України та залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Білоцерківська Теплоелектроцентраль» про визнання незаконним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 44, 223, 257, 258, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Білоцерківська Теплоелектроцентраль» про визнання незаконним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяБ. І. Кошель