Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2-п/641/18/2021 Справа № 641/4340/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 лютого 2021 року

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Маньковської О.О.,

за участю представника відповідача Дмитрук Т.І.,

секретаря Лосковської А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17.08.2020 року в цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17.08.2020 року в цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування якої зазначила, що рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17.08.2020 року позов АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості за кредитним договором задоволений та з неї стягнуто суму в розмірі 138817, 20 грн. та судовий збір в розмірі 2102,00 грн. Вказала, що у рішенні суду зазначено про неналежне її повідомлення про місце, дату і час слухання справи, у зв`язку з чим прийнято заочне рішення по справі. При цьому, відповідач вказала, що судові повістки про виклик до суду, за місцем її проживання не надходили, особисто не вручались , тому вважала, що її неявка є поважною причиною. Крім того, вказала, що не отримувала від банку вимогу про дострокове повернення кредиту, заперечувала проти частини позовних вимог та в даному випадку вважала необхідним при прийнятті судом рішення про стягнення з неї суми заборгованості застосувати строк позовної давності. Таким чином, відповідач вважала, що позбавлена права на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи, учасником якої вона є, у зв`язку з чим просила переглянути заочне рішення.

Представник позивача в судове засідання не з`явилась, про місце, дату і час слухання справи повідомлений своєчасно і належним чином.

Відповідач в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином, в судове засідання з`явилась її представник, яка підтримала вимоги заяви.

Враховуючи, що відповідач та представник позивача повідомлені про місце, дату і час судового засідання, суд дійшов висновку про можливість розглянути справу за їх відсутності.

Суд, заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи дійшов наступного.

Так, згідно положень ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтуванням заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті.

Крім того, суд при вирішенні питання про перегляд заочного рішення, суд приходить до наступного.

Так, з матеріалів справи вбачається, що на адресу відповідача, яка в тому числі зазначена в заяві про перегляд заочного рішенння, судом направлені судові повістки про виклик до суду, зокрема на 09.07.2020 року на 08 годин 50 хвилин направлено ухвалу про відкриття провадження разом з позовною заявою та додатками до неї й судову повістку, проте конверти повернулись не вручениими із відміткою пошти «за закінченням терміну зберігання» та конверт на цю ж дату із відміткою пошти «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім того, судом направлено судову повістку (вих.№ 641/4340/20/38558/20 від 16.07.2020 року) про виклик до суду відповідача ОСОБА_1 за адресою, зазначеною в позовній заяві, яка міститься в тому числі в заяві про перегляд заочного рішення, поданою відповідачем, яка до суду не повернулась з невідомих причин.

Відповідно до положень ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 року - судом застосовується рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Тож, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить по умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Крім того, відповідно до Рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року в справі "Пономарьов проти України", наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, враховуючи правовий висновок Верховного Суду у постанові від 23.04.2018 №916/3188/16, факт неотримання стороною справи кореспонденції, яку суд надсилав за належною адресою та яка повернулася у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною, оскільки зумовлена не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Крім того, основними засадами цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно зі ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами 1, 2, 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 285,287,288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17.08.2020 року в цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, однак відповідач вправі оскаржити заочне рішення суду в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду або шляхом подання апеляційної скарги через суд першої інстанції протягом 30-ти днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Вказаний строк обраховується з дати винесення вказаної ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали виготовлений 08.02.2021 року.

Суддя -О. О. Маньковська