СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/2549/21
10 листопада 2021 року м. Київ
Святошинський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Войтенко Ю.В.,
за участі секретаря судового засідання Проневич В.В.,
представника позивача Гуртової К.А. ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Київводоканал» до ОСОБА_2 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги,
Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, мотивуючи свої вимоги тим, що відповідач є споживачем послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення, проте зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.08.2014 по 31.10.2020 послуг з водопостачання та водовідведення не виконала належним чином, внаслідок чого у останньої виникла заборгованість, у зв`язку з чим позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідача загальну суму заборгованості, з урахуванням інфляційних втрат та 3% річних, а також судові витрати по справі. Також, позивач просив проводити розгляд справи за правилами спрощеного провадження.
10.11.2021 позивач на адресу суду скерував клопотання, в якому зазначає, що у зв`язку зі зміною прізвища відповідача з ОСОБА_3 на ОСОБА_4 позивач просить вважати по тексту позовної заяви зазначеним належним відповідачем по справі ОСОБА_4 .
Відповідно до ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 31.12.2020 позов залишено без руху.
Ухвалою суду від 10.02.2021 у справі відкрито провадження за правилами позовного (спрощеного) провадження з повідомленням сторін.
Представник позивача в судовому засіданні позов та викладені в ньому доводи підтримав, просив задоволити у повному обязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач до судового засідання не з`явились, повідомлялась належним чином, причини неявки не повідомила.
Відповідача повідомлено про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, якою одночасно сторонам роз`яснено їх процесуальні права на подачу відповідних заяв по суті справи у встановлені строки.
Засвідчена належним чином копія ухвали та копія позовної заяви з додатками надсилались судом на адресу місця реєстрації відповідача. Відзив на позовну заяву, заяви з процесуальних питань від сторони відповідача до суду не надходили.
Згідно з ч. 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.
Як встановлено, частиною 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
У встановлений судом строк відповідач відзив на позовну заяву не подав.
Суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов таких висновків.
Згідно з вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.
Судом встановлено, що відповідно до акта комісії ПАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» у складі контролера ОСОБА_5 від 21.01.2021 на час складення акту, власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_4 , зареєстровано вісім осіб, проживає вісім осіб. Акт підписано контролером ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .
Згідно із довідкою відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації №1877/26 від 23.06.2021 у період з 07.07.2014 по 31.12.2020 за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано місце проживання 9 осіб, а саме: ОСОБА_4 з 30.03.1983 по теперішній час, ОСОБА_7 з 29.04.1995 по теперішній час, ОСОБА_8 з 31.08.1991 по теперішній час, ОСОБА_9 з 29.07.1995 по теперішній час, ОСОБА_10 з 18.02.1997 по теперішній час, ОСОБА_11 з 10.12.2002 по теперішній час, ОСОБА_12 з 28.09.2004 по теперішній час, ОСОБА_13 з 16.07.2013 по теперішній час, ОСОБА_14 з 30.01.1981 по 09.12.2014.
Відповідно до довідки комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 29.06.2021 №062/14-8014 (И-2021) згідно з даними реєстрових книг комунального підприємства Київської міської Ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» кв. АДРЕСА_2 на праві власності не зареєстрована.
26 квітня 2014 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» від 10 квітня 2014 року № 1198, яким внесено зміни до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (у редакції, що діяла на момент спірних правовідносин), який доповнено новими частинами.
За пунктом 5 статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення.
Частиною сьомої статті 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що договір па надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання.
05 серпня 2014 року у газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання публічним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал», що перейменоване на приватне акціонерне товариство Акціонерна компанія «Київводоканан», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж).
Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов договору.
Також визначено, що у разі відмови споживачів від отримання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг.
Разом з тим, після розміщення повідомлення та договору відповідач не надав жодних повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та договору.
Згідно з розрахунком, наданим стороною позивача, зазначено, що заборгованість відповідача перед відповідачем за період з 01.08.2014 по 31.10.2020 послуг з водопостачання та водовідведення не виконала належним чином, склала 76 215,42 грн., 3% річних у розмірі 5 383,13 та інфляційні втрати у розмірі 15 420,24 грн.
Пунктом 5 частини третьої ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та частини першої ст. 68 Житлового кодексу Української РСР, що кореспондуються з п.п. 1 п. 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 630 від 21 липня 2006 року встановлено обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Судом встановлено, що у спірний період у квартирі за адресою АДРЕСА_1 , було зареєстровано місце проживання 9 осіб, у тому числі і відповідача.
Відповідно до ст. 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.
Згідно із ч. 1 ст. 543 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.
Кожен співвласник зобов`язаний брати участь у витратах щодо утримання майна, що є у спільній частковій власності, незалежно від того, хто здійснює фактичні дії, спрямовані на утримання спільного майна. Згідно ч.4 ст.544 ЦК України співвласник, який виконав солідарний обов`язок щодо сплати необхідних витрат на утримання майна, має право вимагати їх відшкодування (право зворотної вимоги - регрес). від кожного з решти солідарних боржників у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або законом, за вирахуванням частки, яка припадає на нього (постанова Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 521/3743/17-ц).
Таким чином відповідач, в порушення умов публічного договору (оферти) та вимог, що передбачені наведеними вище нормативними актами, зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.08.2014 по 31.10.2020 послуг з водопостачання та водовідведення не виконала належним чином, внаслідок чого у останнього виникла заборгованість.
Згідно з положеннями статей 526, 530, 611 Цивільного кодексу України зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства у встановлений строк (термін), а у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Згідно з частиною першою ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора обов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (частина друга ст. 625 ЦК України).
Через це, у зв`язку з простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, відповідач зобов`язана сплатити на користь ПрАТ «АК «Київводоканал», суму за несплату за користування послугами з водопостачання та водовідведення у розмірі 76 242,06 грн., 3% річних у розмірі 5 383,13 та інфляційні втрати у розмірі 15 420,24 грн.
У відповідності до частини першої статті 81 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.
Частиною четвертою статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, про обґрунтованість позову, а протилежного стороною відповідача суду не було доведено.
Згідно з частиною першою ст. 141 ЦПК України, судовий збір до ст. 141 ЦПК України, витрати понесені позивачем з оплати судового збору в розмірі 2 102,00 грн. підлягають стягненню з відповідача.
На підставі встановлених судом обставин, що мають юридичне значення у справі, керуючись ст. 3, 8, 21, 22, 24, 55, 61, 129, 129-1 Конституції України, ст.1-16, 22, 526, 530, 611, 625 Цивільного кодексу України,ст.ст. 1, 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,ст. 12, 13, 19, 81, 141, 263-265, 267, 273, 274, 280, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України,-
Позов Приватного акціонерного товариства «Київводоканал» до ОСОБА_2 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з водопостачання та водовідведення у розмірі 76 242,06 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» 3% річних у розмірі 5 383,13 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» інфляційні втрати у розмірі 15 420,24 грн.
Стягнути з ОСОБА_15 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» витрат по оплаті судового збору у розмірі 2 102,00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду.
Повний текст заочного рішення складено 15.11.2021.
Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).
Суддя Ю.В. Войтенко