справа №619/3977/21
провадження №2/619/1372/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2021 року Дергачівський районний суд
у складі: головуючого-судді - Жорняк О.М.
за участю секретаря судового засідання - Молотко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) про зняття арешту-
ОСОБА_1 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) про зняття арешту.
В обґрунтування позову позивач ОСОБА_1 зазначив, що згідно договору купівлі-продажу житлового будинку від 22 липня 1977 року, посвідченого виконавчим комітетом Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області за реєстровим № 75 ОСОБА_2 належить на праві приватної власності в цілому житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Дане право власності зареєстроване за ОСОБА_2 в ДМБТІ Харківської області 10.11.1997 року за реєстровим № 1107 в реєстрову книгу № 7.
Згідно виписки з наказу № 147 по колгоспу імені Щорса Харківського тресту овочево-молочних колгоспів від 21.07.1977 у зв`язку з купівлею-продажам домоволодіння за ОСОБА_2 закріплено присадибну ділянку розміром 0,15 га.
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , шо підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області за актовим записом № 203.
За життя ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений 20.03.2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Арнаутовою Т.А. за реєстровим № 514, яким заповіла мені-позивачу у справі ОСОБА_1 все своє майно, де б таке не було та з чого б воно не складалося та все, що буде їй належати на день смерті і на що вона за законом матиме право.
Спадщину після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 він позивач у справі прийняв у встановлений законом 6-ти місячний строк, шляхом звернення до нотаріуса з відповідною заявою, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі ( № витягу 63524309 від 11.02.2021) номер у спадковому реєстрі 67192157, номер у нотаріуса 25/2021).
Спадкове майно, після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 складається з житлового будинку літ. «А-1» з прибудовою літ. «А1-1», верандою літ. «а1», ганком літ. «а2», ганком літ. «а3» житловою площею 33,10 кв.м., загальною площею 74,00 кв.м. та надвірними будівлями: погріб літ. «Б`Ю сарай літ. «В», літня кухня літ. «Г», вбиральня літ. «Д», гараж літ. «Е», сарай літ. «Ж», колонка № 1, хвіртка №1, забор № 2, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
ОСОБА_3 ніколи права власності на житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 не мав. З яких підстав його при накладенні арешту вказали як власника, не зрозуміло.
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 , виданим виконавчим комітетом Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис № 8.
Адвокат зробив запит до Міжрайонного відділу виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) щодо того, чи перебуває на виконанні виконавче провадження щодо ОСОБА_3 і з проханням надати копію постанови № 03-23/КМ/4237 від 27.09.2004, винесену державним виконавцем відділу ДВС стосовно житлового будинку АДРЕСА_1 .
При зверненні до виконавчої служби, йому повідомили, що документів по даному провадженні в службі не має і надати більш детальну інформацію вони не мають можливості.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, в поданій до суду заяві позов підтримав повністю, просив позов задовольнити. Розгляд справи просив проводити без фіксації технічними засобами та в його відсутність, що суд вважає за можливе.
Представник позивача адвокат Мироненко С.М. в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву в якій позовні вимоги ОСОБА_1 підтримала повністю, просила їх задовольнити. Розгляд справи просила проводити в її відсутність та без фіксації судового засідання технічними засобами, не заперечувала проти заочного розгляду справи, що суд вважає за можливе.
Відповідач у справі представник Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) в судове засідання не з`явився, відзив на позовну заяву не надавав, про час ті місце розгляду справи повідомлений належним чином, про поважні причини не явки суд не повідомив. Суд вважає за можливе розгляд справи по суті проводити у відсутність представника відповідача.
Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Суд, вважає можливим справу розглянути за відсутності сторін по справі.
На підставі ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Як передачено ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч. 1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як, відповідачі належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не з`явились в судове засідання та не подали відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення.
Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних мотивів.
Судом встановлено, що згідно договору купівлі-продажу житлового будинку від 22 липня 1977 року, посвідченого виконавчим комітетом Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області за реєстровим № 75 ОСОБА_2 належить на праві приватної власності в цілому житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Дане право власності зареєстроване за ОСОБА_2 в ДМБТІ Харківської області 10.11.1997 року за реєстровим № 1107 в реєстрову книгу № 7.
Згідно виписки з наказу № 147 по колгоспу імені Щорса Харківського тресту овочево-молочних колгоспів від 21.07.1977 у зв`язку з купівлею-продажам домоволодіння за ОСОБА_2 закріплено присадибну ділянку розміром 0,15 га.
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , шо підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області за актовим записом № 203.
За життя ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений 20.03.2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Арнаутовою Т.А. за реєстровим № 514, яким заповіла позивачу у справі ОСОБА_1 все своє майно, де б таке не було та з чого б воно не складалося та все, що буде їй належати на день смерті і на що вона за законом матиме право.
Спадщину після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 позивач у справі прийняв у встановлений законом 6-ти місячний строк, шляхом звернення до нотаріуса з відповідною заявою, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі ( № витягу 63524309 від 11.02.2021) номер у спадковому реєстрі 67192157, номер у нотаріуса 25/2021).
Спадкове майно, після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 складається з житлового будинку літ. «А-1» з прибудовою літ. «А1-1», верандою літ. «а1», ганком літ. «а2», ганком літ. «а3» житловою площею 33,10 кв.м., загальною площею 74,00 кв.м. та надвірними будівлями: погріб літ. «Б`Ю сарай літ. «В», літня кухня літ. «Г», вбиральня літ. «Д», гараж літ. «Е», сарай літ. «Ж», колонка № 1, хвіртка №1, забор № 2, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
ОСОБА_3 права власності на житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 не мав.
Згідно довідки Комунального підприємства « Центр нерухомості № 1» № 430 від 06.07.2021 житловий будинок АДРЕСА_1 на праві приватної власності в цілому належить ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого виконавчим комітетом Солоницівської селищної ради депутатів трудящих Дергачівського району Харківської області від 22.07.1977 р№ 75
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 , виданим виконавчим комітетом Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис № 8.
Документів по даному провадженні в службі не має і надати більш детальну інформацію вони не мають можливості.
У разі, якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого листа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника.
Положенням ст.60 Закону України « Про виконавче провадження» передбачено право особи, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У всіх інших випадках незавершенного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням
суду. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.4 Постанови « Про судову практику в справах про виключення майна з опису» № 6 від 27 серпня 1976 року за правилами, установленими для розгляду позовів про виключення майна з опису, розглядаються вимоги громадян і організацій, що ґрунтуються на праві власності на описане майно або на праві володіння ним.
Згідно ч.ч.1,2 ст.57 Закону України « Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом:винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту.
Згідно Постанови № 5 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна»: У порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа.
Відповідно до частини другої статті 30 ЦПК України позови про зняття арешту з нерухомого майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини (виключна підсудність).
На позовні вимоги про визнання права власності на арештоване майно та/або зняття арешту з майна поширюється передбачений статтею 257 Цивільного кодексу України (далі ЦК) трирічний строк позовної давності. Перебіг цього строку починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про арешт (опис) належного їй майна.
Згідно ст.16 ЦК України : Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. В даному випадку застосовується захист права: визнання права.
Таким чином , аналізуючи вищевказане , беручи до уваги надані суду докази , суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст.259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
На підставіст. ст. 16 ЦК України, ст.60 Закону України « Про виконавче провадження», керуючись ст.ст. 77-81, 89, 258, 259, 263-265, 280-289, 354 ЦПК України, суд -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_4 задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне найменування сторін (учасників) справи:
Повне найменування (ім`я) сторін:

Суддя О. М. Жорняк