СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/18457/21

пр. № 2/759/6115/21

25 жовтня 2021 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Кириленко Т.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб з відповідачем ОСОБА_2 та стягнути з нього аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що вони з відповідачем із 24.04.2018 року перебувають у зареєстрованому шлюбі. Спільне життя не склалося у зв`язку з різними поглядами на життя та відсутністю взаємопорозуміння, внаслідок чого вони проживають окремо, шлюбних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть.

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на утримання якої позивачка просить стягувати з відповідача аліменти в розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, починаючи з дати пред`явлення позову і до досягнення дитиною повноліття. Відповідач проживає окремо, коштів на утримання дитини не надає.

Крім цього позивачка просить стягнути з відповідача аліменти на своє утримання, посилаючись на те, що 12.01.2021 року їй встановлена інвалідність другої групи за загальним захворюванням, а тому вона потребує матеріальної допомоги.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 16.08.2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву, позивачу роз`яснено право подати відповідь на відзив, та відповідачу право на подання заперечень на відповідь на відзив (а.с. 20-21). Проте, як вбачається із матеріалів справи, жодних заяв від учасників не надходило.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Як встановлено судом, шлюб між сторонами було зареєстровано 24.04.2018 року Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 640 (а.с. 5).

Від шлюбу сторони мають спільну дитину - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 6).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

У відповідності із ст. 112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як зазначено в позовній заяві та не спростовано відповідачем, сторони проживають окремо, шлюбних стосунків тривалий час не підтримують, спільного господарства не ведуть, тобто шлюб існує формально.

Таким чином подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, а тому позов у цій частині підлягає задоволенню.

Крім цього, згідно з ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Відповідно до ст. 182 Сімейного кодексу України при визначенні розміру аліментів суд враховує:

1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини;

2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів;

3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина;

3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів;

3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів;

4) інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідач зобов`язаний утримувати дитину до досягнення нею повноліття, створювати необхідні умови для її розвитку та життя нарівні з позивачем.

Відповідно до ст. 191 СК України аліменти присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.

Враховуючи обставини, зазначені в ст. 182 СК України, що відповідач є працездатним, відомостей про наявність у нього інших утриманців матеріали справи не містять, обов`язок обох батьків утримувати неповнолітню дитину, а також стан здоров`я позивачки, яка є особою з інвалідністю ІІ групи з дитинства (а.с. 10), суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивачки аліменти на утримання неповнолітньої доньки в розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Щодо стягнення коштів на утримання непрацездатної дружини слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 75 СК України дружина, чоловік повинні матеріально підтримувати один одного. Право на утримання (аліменти) має той із подружжя, який є непрацездатним, потребує матеріальної допомоги, за умови, що другий із подружжя може надавати матеріальну допомогу. Непрацездатним вважається той із подружжя, який досяг пенсійного віку, встановленого законом, або є особою з інвалідністю I, II чи III групи. Один із подружжя є таким, що потребує матеріальної допомоги, якщо заробітна плата, пенсія, доходи від використання його майна, інші доходи не забезпечують йому прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Частинами першою та другою статті 76 СК України передбачено, що розірвання шлюбу не припиняє права особи на утримання, яке виникло у неї за час шлюбу. Після розірвання шлюбу особа має право на утримання, якщо вона стала непрацездатною до розірвання шлюбу або протягом одного року від дня розірвання шлюбу і потребує матеріальної допомоги і якщо її колишній чоловік, колишня дружина може надавати матеріальну допомогу.

Аналіз указаних норм матеріального права дає підстави для висновку, що аліментні зобов`язання на утримання одного з подружжя можуть бути призначені за наявності юридичних складових - сукупності певних умов, а саме: перебування в зареєстрованому шлюбі або після розірвання шлюбу (стаття 76 СК України); непрацездатність одного з подружжя; потреба в матеріальній допомозі; нижчий від прожиткового рівень матеріального забезпечення, можливість другого подружжя надавати допомогу.

Таким чином право на утримання (аліменти) має непрацездатна особа, яка не забезпечена прожитковим мінімумом.

Вказаний висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 13 квітня 2016 року у справі № 6-3066цс15 та від 16 серпня 2017 року у справі № 6-1111цс17.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, позивачкою не було надано суду жодних доказів, які б підтверджували той факт, що рівень її доходів не забезпечує встановленого законом прожиткового мінімуму, а також доказів того, що відповідач має можливість надавати їй матеріальну допомогу, а тому суд позбавлений можливості задовольнити позовні вимоги у цій частині.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір, виходячи з двух задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75-76, 110-112, 181-182 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12,19, 76, 81, 141, 259, 263-265, 268, 274, 351, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - задовольнити частково.

Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 24.04.2018 року Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 640 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (ІПН: невідомий) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (ІПН: НОМЕР_1 ), аліменти на утримання неповнолітньої доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше 50 % розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 13.08.2021 р. і до досягнення дитиною повноліття.

Рішення в частині стягнення аліментів в межах платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

В іншій частині позову - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (ІПН: невідомий) на користь держави судовий збір в розмірі 1816 грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Т.В. Кириленко