Ухвала

30 листопада 2021 року

м. Київ

справа № 521/18245/19

провадження № 61-17340ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Усика Г. І.,

вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Одеського апеляційного суду від 09 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , про визнання правочину удаваним та визнання договору іпотеки недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 29 липня 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 05 липня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 29 липня 2020 року залишено без руху, у зв`язку з несплатою заявником судового збору та пропуском строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 09 липня 2021 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 відмовлено з підстав, передбачених пунктом 4 частини першої статті 358 ЦПК України.

21 жовтня 2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Одеського апеляційного суду від 09 липня 2021 року у вказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 09 листопада 2021 року зазначену касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику строк для усунення виявлених недоліків, а саме: надати нове клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із наведенням підстав для його поновлення; надати уточнену редакцію касаційної скарги із зазначенням ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) третьої особи - ОСОБА_4 , її місця проживання чи перебування та надіслати суду копії касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Також цією ухвалою заявника повідомлено про наслідки невиконання вимог ухвали суду, а саме: якщо у зазначений строк заявник не наведе інших поважних причин пропуску строку касаційного оскарження, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено; уразі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

У листопаді 2021 року до Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків касаційної скарги, а саме: уточнена редакція касаційної скарги, заява про поновлення строку на касаційне оскарження.

Заява про поновлення строку на касаційне оскарження обґрунтована тим, що копію ухвали Одеського апеляційного суду від 09 липня 2021 року заявник не отримував. Вказує, що хворів на коронавірус та посилається на введення в державі відповідних протиепідемічних обмежувальних заходів внаслідок коронавірусної хвороби (COVID-19).

Розглядаючи заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, Верховний Суд виходить із такого.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Посилання заявника на те, що він не отримував копію повного тексту ухвали апеляційного суду у цій справі, Верховний Суд не може визнати поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження тривалістю більше, ніж на 3 місяці з таких підстав.

Зі змісту ухвали Одеського апеляційного суду від 09 липня 2021 року, яка міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень, суд дійшов висновку, що представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на виконання вимог ухвали апеляційного суду від 05 липня 2021 року про залишення апеляційної скарги заявника без руху подавав заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 29 липня 2020 року.

Наведене свідчить про те, що заявникові було відомо про перебування на розгляді у Одеському апеляційному суді цієї справи.

За інформацією, розміщеною на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, оскаржувана ухвала Одеського апеляційного суду від 09 липня 2021 року зареєстрована 12 липня 2021 року, оприлюднена - 13 липня 2021 року. Касаційна скарга подана 21 жовтня 2021 року.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, із 13 липня 2021 року сторона позивача мала можливість ознайомитися із оскаржуваним судовим рішенням апеляційного суду.

Верховному Суду не надано логічного та зрозумілого пояснення тому, що перешкоджало заявнику ознайомитися із оскаржуваним судовим рішенням суду апеляційної інстанції та подати належно оформлену касаційну скаргу протягом 30 днів з дня складення повного тексту цього рішення.

Крім того, доказів порушення апеляційним судом порядку вручення судового рішення, передбаченого статтею 272 ЦПК України, заявником також не надано.

Посилання заявника у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження на те, що він хворів на коронавірус, не може бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки на підтвердження указаного заявником не надано належних та допустимих доказів.

Посилання заявника у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження на введення в державі відповідних протиепідемічних обмежувальних заходів внаслідок коронавірусної хвороби (COVID-19), є необґрунтованими.

18 червня 2020 року прийнято Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набрав чинності 17 липня 2020 року.

Відповідно до частини другої вказаного закону пункт 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України викладено у такій редакції:

«Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Таким чином, для того щоб поновити строк касаційного оскарження, заявнику потрібно подати заяву і вказати у ній поважну причину (пов`язану з карантинними обмеженнями), що спричинила пропуск такого строку.

У порушення наведеної норми, заявником не зазначено поважної причини, пов`язаної з карантинними обмеженнями, пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Оцінивши наведені представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження обставини, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки такі обставини не є об`єктивно непереборними та такими, що не залежали від волевиявлення заявника чи пов`язаними із перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини другої статті 394 ЦПК України передбачено, що суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

З урахуванням наведеного, оскільки заявник не навів поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження, тому відсутні підстави для відкриття касаційного провадження у справі.

Керуючись статтями 393, 394 ЦПК України Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Одеського апеляційного суду від 09 липня 2021 року відмовити.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Одеського апеляційного суду від 09 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , про визнання правочину удаваним та визнання договору іпотеки недійсним відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак І. Ю. Гулейков Г. І. Усик