ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
справа № 753/2166/21
провадження № 2-з/753/29/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Гусак О.С., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Бізнес-Гарант» про визнання договору комісії та звіту недійсними (фіктивними) ,

В С Т А Н О В И В:

у січні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - ТОВ «Компанія з управління активами «Бізнес-Гарант» про визнання недійсними (фіктивними) договору комісії на купівлю квартири укладеного від 1 травня 2018 року між ОСОБА_2 і ОСОБА_3 та звіту від 25 червня 2018 року про виконану роботу до договору комісії на купівлю квартири від 1 травня 2018 року.

Одночасно з позовною заявою ОСОБА_1 подав заяву про забезпечення вказаного позову шляхом заборони ОСОБА_3 та ОСОБА_2 вчиняти дії щодо спірного майна, які можуть виражатись в укладенні різних правочинів: укладення договорів іпотеки (застави) на дарування, купівлі-продажу на спірне майно, інших правочинів, вчиняти будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти реєстраційні дії щодо нерухомого майна, що належить на підставі інвестиційного договору ОСОБА_3 , а саме однокімнатну квартиру, будівельний № Б060, на 10 поверсі, що знаходиться в житловому будинку за будівельним АДРЕСА_1 , до прийняття судом рішення у даній справі.

На обґрунтування позовної заяви посилається на ті обставини, що 1 травня 2018 року відповідач ОСОБА_3 уклала, під час перебування у шлюбі з позивачем ОСОБА_1 , з відповідачем ОСОБА_2 договір комісії на купівлю квартири, а 25 червня 2018 року був складений звіт про виконану роботу до договору комісії на купівлю квартири. Вказаний договір комісії на купівлю квартири був укладений без відома та згоди ОСОБА_1 у цей же час, подружжя планувало придбання квартири та її пошуком займався позивач.

У подальшому ОСОБА_3 виступила стороною інвестиційного договору № 14428/Б060-4 від 18 червня 2018 року, укладеного з ТОВ «Компанія з управління активами «Бізнес-Гарант», об`єктом якого є однокімнатну квартиру, будівельний № 060, на 10 поверсі, що знаходиться в житловому будинку за будівельним АДРЕСА_1 . Вказаний договір був укладений за згодою ОСОБА_1 , як другого із подружжя, та про інвестований за спільні кошти подружжя.

Судом встановлено, що станом на дату звернення до суду з даним позовом, у провадженні судді Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ТОВ «Компанія з управління активами «Бізнес-Гарант» про визнання речового права на квартиру, передання прав та обов`язків за інвестиційним договором.

ОСОБА_1 вважає, що відповідачі умисно та за попередньою змовою намагаються позбавити його частки у спільній сумісній власності подружжя.

Дане клопотання заявник обґрунтовується тим, що застосування саме запропонованого ним виду забезпечення позову необхідно виходячи зі специфіки заявлених позовних вимог зазначених в поданій позовній заяві та убезпечення вчинення будь-яких дій збоку відповідачів щодо спірного майна та не породженні нових судових процесів. Не вчинення відповідних дій судом породить реальні ризики для позивача щодо існуючого спору.

Розглянувши заяву, всебічно та повно дослідивши доводи позивача, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

За приписами статті 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належить або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, та забороною вчиняти певні дії.

Згідно частини 3 статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Заява про забезпечення позову обґрунтовується тим, що відчуження спірного обєкта нерухомості може порушити права позивача.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідачів, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Судом встановлено, що у провадженні судді Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа № 753/12974/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ТОВ «Компанія з управління активами «Бізнес-Гарант» про визнання речового права на квартиру, передання прав та обов`язків за інвестиційним договором. Ухвалою суду від 2 листопада 2020 року ОСОБА_1 було залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

З доданих до заяви про забезпечення позову матеріалів, зокрема заяви від 18 червня 2018 року, вбачається, що ОСОБА_1 надав згоду на укладання та підписання його дружиною ОСОБА_3 , договорів, пов`язаних з придбанням 1-кімнатної квартири, будівельний № Б060, на 10 поверсі, що знаходиться в житловому будинку за будівельним АДРЕСА_1 . У тому числі надав згоду на укладення інвестиційного договору.

Заявником обґрунтовано наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, оскільки застосування такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист його порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивача.

Враховуючи предмет даного позову, наведені заявником докази та обґрунтування заявлених вимог у клопотанні щодо забезпечення позову, їх обґрунтованість, наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, з метою запобігання порушенню прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд вважає за можливе заяву позивача про забезпечення позову задовольнити.

Керуючись ст. ст. 149-159, 260, 353, 354ЦПК України суд,

У Х В А Л И В :

заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, в тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо об`єкта житлової нерухомості, який на підставі інвестиційного договору належиь ОСОБА_3 , а саме 1-кімнатної квартири, будівельний № Б060, на 10 поверсі, що знаходиться в житловому будинку за будівельним АДРЕСА_1 до вирішення справи по суті.

Заборонити ОСОБА_2 , ОСОБА_3 здійснювати дії спрямовані на відчуження або будь-яке інше розпорядження зазначеним вище майном.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя О.С. Гусак