КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №758/1500/21 Головуючий у 1 інстанції: Якимець О.І.
У Х В А Л А

01 грудня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

Головуючого судді: Олійника В.І.,

суддів: Сушко Л.П., Суханової Є.М.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 про відвід судді Олійника Василя Івановича у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 03 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

в с т а н о в и в:

05 листопада 2021 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_2 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 03 вересня 2021 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 листопада 2021 року цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - ТОВ «Кредитні ініціативи» про витребування майна з чужого незаконного володіння витребувано з Подільського районного суду м. Києва, яка надійшла 26 листопада 2021 року та передана судді Олійнику В.І. - 29 листопада 2021 року.

23 листопада 2021 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява про відвід судді Олійника В.І.

Заява обґрунтована тим, що суддею Київського апеляційного суду Олійником В.І. були допущені суттєві процесуальні порушення по відношенню до заявника, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді.

Зокрема, при розгляді справи в суді першої інстанції заявник зверталася до суду із заявою про забезпечення позову, в якій посилалася на те, що судом невідкладно мають бути застосовані запобіжні заходи, у обсязі, який дозволить уникнути утруднення виконання рішення у разі задоволення позову, зокрема заявник просила суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на нерухоме майно.

Вказує, що рішення Подільського районного суду м. Києва про відмову у забезпеченні позову було оскаржене позивачем до Київського апеляційного суду, розгляд апеляційної скарги здійснювався колегією суддів під головуванням судді Олійника В.І.

Так, на переконання заявника, головуючий суддя здійснив прояв упередженості та був необ`єктивним при розгляді даного спору, позаяк ним було порушено процесуальне законодавство у грубій формі, оскільки він, не дослідивши жодним чином документи, які були додані позивачем до позовної заяви, фактично дійшов до висновку про протиправність вимог позивача по суті спору.

Зазначає, що головуючим суддею під час судового засідання 26 травня 2021 року здійснювався тиск на представника позивача, суддя Олійник В.І. постійно підвищував голос і перебивав представника позивача, не даючи висловити свою позицію та надати пояснення по справі.

Підкреслює, що на стадії апеляційного оскарження ухвали суду першої інстанції розглядалося виключно питання забезпечення позову, при цьому будь-які висновки судді стосовно суті спору є проявом упередженості та є незаконними.

Вказує, що 26 травня 2021 року Київський апеляційний суд постановив апеляційну скаргу позивача задовольнити, ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 16 березня 2021 року скасувати і ухвалити нове рішення про задоволення клопотання про забезпечення позову та накладення арешту на спірну квартиру. Верховний суд підтвердив законність та необхідність забезпечення позову, відхиливши касаційну скаргу відповідача постановою від 22 вересня 2021 року.

Однак, при розгляді питання щодо законності рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні клопотання про забезпечення позову суддя Олійник В.І. сформував окрему думку по справі 758/1500/21 від 26 травня 2021 року, відповідно до якої дійшов висновку про те, що як видно з мотивування необхідності накладення арешту на квартиру, саме із-за неможливості погашення позивачкою заборгованості вона позбавлена права власності на квартиру, а тому пред`явила позов до нового власника, що суд помилково вважав за спірні правовідносини між сторонами спору, хоча це не відповідає як дійсним обставинам так і матеріалам справи.

Крім того, суддя Олійник В.І. дійшов до вкрай спірних висновків про те, що лише після двох років з дня набуття відповідачкою права власності на квартиру, позивачка фактично вирішила піддати сумніву свою заборгованість, що встановлена ще в 2016 році рішенням суду у справі №363/3328/14-ц, на виконання якого були проведенні електронні торги, на яких відповідачка і придбала нерухомість та про те, що з матеріалів справи не вбачається, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення, виконання можливого рішення суду про задоволення позову, не обґрунтовано необхідність накладення арешту і є наявним безпідставне звернення до таких дій, що може спричинити порушення прав та законних інтересів відповідачки. Також заявник умисне не зазначає вартість майна і вважає, що поданий позов не є майнового характеру.

Вказує, що зазначених вище висновків суддя Олійник В.І. дійшов при розгляді клопотання про забезпечення позову, а не при розгляді справи по суті, і позовну заяву та документи, якими позивач підтверджувала свої вимоги, суддя Олійник В.І. не досліджував взагалі, оскільки ці документи знаходилися в суді першої інстанції.

Вважає, що своїми діями та висновками суддя Олійник В.І. яскраво виразив своє упереджене ставлення по відношенню до заявника.

На переконання заявника, зазначені процедурні гарантії є основою забезпечення законності та об`єктивності судового процесу в цілому.

Наполягає, що в результаті наведеної вище поведінки судді Олійника В.І. були порушені права заявника на справедливий судовий процес, допущені суддею процесуальні порушення викликають обґрунтований сумнів у його здатності здійснити об`єктивний та неупереджений розгляд справи №758/1500/21, оскільки ним вже порушені права заявника, що свідчить про «прихильність» судді до іншої сторони у справі.

Вивчивши матеріали справи та встановивши зазначені обставини, колегія суддів приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу судді Олійнику В.І., оскільки підстави, зазначені у заяві, не передбачені ст.36 ЦПК України.

Відповідно до положень ч.1, 2, 3 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу) якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Згідно з ч.3 ст.37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції.

Підставами, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості головуючого судді Олійника В.І., на думку заявника є те, що під час розгляду Київським апеляційним судом апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Подільського районного суду

м.Києва від 16 березня 2021 року у справі за заявою ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про витребування майна з чужого незаконного володіння, суддею були порушені права заявника на справедливий судовий процес, допущені процесуальні порушення викликають обґрунтований сумнів у його здатності здійснити об`єктивний та неупереджений розгляд справи №758/1500/21, оскільки ним вже порушені права заявника, що свідчить про «прихильність» судді до іншої сторони у справі.

Вказує, що постановою Київського апеляційного суду від 26 травня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Ухвалу Подільського районного суду

м. Києва від 16 березня 2021 року скасовано і ухвалено нове рішення.

Накладено арешт на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

Зазначає, що постановою Верховного суду від 22 вересня 2021 року відхилено касаційну скаргу ОСОБА_3 та залишено без змін постанову Київського апеляційного суду від 26 травня 2021 року.

Однак, при розгляді питання щодо законності рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні клопотання про забезпечення позову суддя Олійник В.І. сформував окрему думку по справі 758/1500/21 від 26 травня 2021 року, відповідно до якої дійшов висновку про те, що як видно з мотивування необхідності накладення арешту на квартиру, саме із-за неможливості погашення позивачкою заборгованості вона позбавлена права власності на квартиру, а тому пред`явила позов до нового власника, що суд помилково вважав за спірні правовідносини між сторонами спору, хоча це не відповідає як дійсним обставинам так і матеріалам справи.

За ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, в даному випадку має місце незгода з процесуальними рішенням суду, що не може бути підставою для відводу відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України.

Інших підстав, визначених ст.36 ЦПК України, які б унеможливлювали розгляд даної справи головуючим суддею Олійником В.І. заявником не зазначено.

Статтею 39 ЦПК України передбачено право учасника справи заявити відвід судді.

Згідно частин 2, 3 статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, тому відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України питання про відвід судді підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Враховуючи, що зупинення провадження у справі в даному випадку є правом суду, то вирішуючи дане питання суд дійшов висновку про недоцільність такого зупинення.

Враховуючи наведене, заявлений відвід судді Олійнику В.І. слід визнати необґрунтованим та передати заяву про відвід для визначення судді для її розгляду в порядку, передбаченому ч.1 ст.33 ЦПК України, без зупинення провадження у справі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.36, 39, 40, 252, 253 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Заявлений відвід судді Олійнику Василю Івановичу у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 03 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про витребування майна з чужого незаконного володіння визнати необґрунтованим.

Вказану справу передати для визначення судді для розгляду заяви про відвід судді Олійника Василя Івановича, в порядку, передбаченому ч.1 ст.33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: