справа № 631/128/21
провадження № 2/631/414/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 лютого 2021 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі судді Трояновської Т. М. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області Крючкової Любов Анатоліївни, про встановлення юридичних фактів та визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Авілова О. М., на підставі ордеру про надання правової допомоги № 1039073, виданого 03 лютого 2021 року, звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області Крючкової Любов Анатоліївни, в якій просить встановити факт помилки в заповіті, складеному 07 липня 2020 року ОСОБА_3 , посвідченого виконуючим обов`язки старости Мелихівського старостинського округу № 2 Старовірівської сільської ради Нововодолазького району Харківської області Рудаченком В. Г., за реєстровим номером 2-9, належності земельної ділянки, кадастровий номер :04:003:0090, площею 6,3654 гектар, розташованої в Мелихівській сільській раді, померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , на підставі державного акту серія ХР № 142669 від 02 квітня 2004 року станом на 07 липня 2020 року, наявності у померлої ОСОБА_3 права на заповідання земельної ділянки, кадастровий номер :04:003:0090, площею 6,3654 гектар, розташованої в Мелихівській сільській раді станом на 07 липня 2020 року, визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на 1/2 частину земельної ділянки, кадастровий номер :04:003:0090, загальною площею 6,3654 га, та відповідною 1/2 частині площею 3,1827 га, розташованої в Мелихівській сільській раді, для ведення товарного

сільськогосподарського виробництва, в порядку спадкування за заповітом після

смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у справі, проаналізувавши фактичні обставини позову, їх правову кваліфікацію, характер спірних правовідносин та предмет захисту, з`ясовано, що позов подано без додержання деяких вимог, викладених у статтях 175 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Статтями 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України імперативно визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Так, у відповідності до приписів частини 2 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

При цьому, згідно з частиною 1 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Приписами частин 1, 4 та 8 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (частини 5 та 6 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України).

В даному випадку позовна заява від імені та в інтересах ОСОБА_1 подана його уповноваженим представником з використанням електронного цифрового підпису та надійшла до суду в електронному вигляді, яка містить зазначення про те, що документ було сформовано в системі «Електронний суд» 03 лютого 2021 року, й зареєстрована у автоматизованій системі документообігу суду 04 лютого 2021 року.

Згідно підпункту 14 пункту 1 розділу ІІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, електронний документ оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора.

За змістом пунктів 1, 2, 3, 6 розділу ХІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду обмін електронними документами між судом, ОСП, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду.

Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі електронного документа та електронної копії паперового документу. Суди та ОСП приймають подані електронні документи як оригінали документів, а електронні копії паперового документу, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки.

Частиною 13 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Підпунктом 15.1 пункту 15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (підпункт 15.5 пункту 15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України).

При цьому, згідно з підпунктом 15.3 пункту 15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної систем розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

01 грудня 2018 року в газеті «Голос України» № 229 (6984) Державною судовою адміністрацію України опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Відповідно до оголошення, дослідна експлуатація системи розпочинається з 01 березня 2019 року у складі вісьмох підсистем (модулів). З 01 січня 2019 року підсистема ЄСІТС функціонує в тестовому режимі.

01 березня 2019 року Державна судова адміністрація України оприлюднила повідомлення про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» 01 грудня 2018 року № 229 (6984) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомляє про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№229 (6984) від 01.12.2018). Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи буде повідомлено додатково. Водночас, здійснення тестового режиму експлуатації ЄСІТС продовжується у складі наступних підсистем (модулів): - Єдиний контакт-центр судової влади України; - Єдина підсистема управління фінансово-господарськими процесами; - Офіційна електронна адреса (Електронний кабінет); - Офіційний веб-портал «Судова влада України»; - Єдиний державний реєстр судових рішень; - Електронний суд; - Автоматизований розподіл; - Судова статистика».

Таким чином, станом на 04 лютого 2021 року функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не розпочато.

Відповідно до наказу Державної судової адміністрації України від 22 грудня 2018 року № 628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» з 22 грудня 2018 року у всіх місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми «Електронний суд» в тестовому режимі. Пунктом другим цього наказу передбачено, що у частині функціонування підсистеми «Електронний суд» судам у ході її експлуатації в тестовому режимі необхідно керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30.

Враховуючи викладене, до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися в паперовому вигляді, а письмові позовні заяви повинні мати власноручний підпис позивача або його представника.

З огляду на викладене, суддя приходить до переконання, що заява не є належним чином оформленою та подана до суду не у відповідності до вимог цивільного процесуального закону, який діє на час подачі відповідної позовної заяви.

Також слід відзначити, що у відповідності до вимог частини 2 статті 190 Цивільного процесуального кодексу України, одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Отже, враховуючи, що у разі відкриття провадження у справі копія позовної заяви з додатками має бути направлена поштою відповідачу та третій особі, та відомості щодо їх реєстрації в системі «Електронний суд» відсутні, представнику позивача необхідно надати позовну заяву в паперовому вигляді, скріплену його підписом (або підписом позивача), з доданими до позовної заяви матеріалами, а також копії позовної заяви та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, відповідно до вимог частини 1 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позивачем до позовної заяви не додано її копію з доданими до неї копіями всіх документів для відповідача та третьої особи по справі.

Окрім того, частиною 5 статті 95 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч вказаним положенням закону представник позивача надала до суду копії письмових доказів без належного їх посвідчення.

Окремо слід зазначити, що відповідно до частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна (пункт 2 частини 1 статті 176 Цивільного процесуального кодексу України).

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Слід зазначити, що відповідно до частини 1 статті 12 наведеного Закону України, звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2014 року № 358 «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства».

У відповідності до підпункту 1 пункту 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2014 року № 358 «Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», хоча б за однією із спеціалізацій у межах напрямку «1 Оцінка об`єктів у матеріальній формі» і напряму «2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності».

Перевіривши матеріали позову, суддею встановлено, що представником позивача у позовній заяві про встановлення юридичних фактів та визнання права власності на 1/2 частину земельної ділянки зазначено ціну позову у розмірі 43300 гривень 00 копійок й сплачено судовий збір у мінімальному розмірі. Разом із тим, із доданих до позову документів не можливо з`ясувати вартість спірного майна, а саме відсутні відомості щодо грошової оцінки земельної ділянки, площею 6,3654 гектар з кадастровим номером :04:003:0090, право власності на 1/2 частини якої просить визнати представник позивача за ОСОБА_1 .

У зв`язку з відсутністю вищевказаних даних, суд позбавлений можливості встановити ціну позову та відповідно розмір судового збору, який необхідно сплатити позивачу відповідно до Закону України від 08 липня 2011 року № 3674 VІ «Про судовий збір», підпунктом 1 пунктом 1 частини 2 статті 4 якого передбачена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, а саме: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому позивачу (представнику позивача) потрібно вказати ціну позову згідно нормативно-грошовій оцінці спірної земельної ділянки станом на час звернення до суду.

Крім того, зі змісту позовних вимог вбачається, що представник позивача просить встановити три самостійних юридичних фактів:

1) помилки в заповіті, складеному 07 липня 2020 року ОСОБА_3 , посвідченого виконуючим обов`язки старости Мелихівського старостинського округу № 2 Старовірівської сільської ради Нововодолазького району Харківської області Рудаченком В. Г., за реєстровим номером 2-9;

2) належності земельної ділянки з кадастровим номером :04:003:0090, площею 6,3654 гектар, розташованої на території Мелихівської сільської ради, померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , на підставі державного акту серія ХР № 142669 від 02 квітня 2004 року станом на 07 липня 2020 року;

3) наявності у померлої ОСОБА_3 права на заповідання земельної ділянки, кадастровий номер :04:003:0090, площею 6,3654 гектар, розташованої на території Мелихівської сільської ради станом на 07 липня 2020 року.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674 VІ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Аналогічні положення міститься у пунктах 12 та 13 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» згідно яких, у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру.

Якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо за кожну із таких вимог (або загальною сумою).

Як вбачається зі змісту позовної заяви, представником позивача ставиться питання щодо встановлення трьох самостійних (різних) фактів, проте до позову додано лише одну квитанцію про сплату судового збору у розмірі 454 гривні 00 копійок (відповідно до підпункту 4 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяв окремого провадження, яка була подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а отже позивачу необхідно сплатити судовий збір за ще два факти у розмірі 908 гривень 00 копійок або уточнити позовні вимоги в цій частині.

А також представником позивача у позовній заяві не зазначено відомостей щодо вжиття заходів досудового врегулювання даного спору, а саме до позовної заяви не долучено підтверджень щодо звернення позивача до нотаріальної контори для вирішення питань, які є предметом спору, а саме не надано доказів щодо відмови у вчиненні певної нотаріальної дії.

Згідно зі статтею 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб (стаття 16 Цивільного кодексу України).

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Частиною 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суддя встановивши, що позов подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про те, що, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області Крючкової Любов Анатоліївни, про встановлення юридичних фактів та визнання права власності на спадкове майно, необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

На підставі викладеного, керуючись статтями 14, 175, 177, частиною 1 статті 185, статтями 258 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області Крючкової Любов Анатоліївни, про встановлення юридичних фактів та визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Повідомити позивача та його представника про необхідність усунення зазначених недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, сплатить суму судового збору у повному обсязі, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її постановлення.

Суддя: Т. М. Трояновська