Справа № 638/287/20
Провадження № 2/638/530/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді Цвірюка Д.В.,

за участю секретарів Межирицької В.Ю., Куценко К.Д.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

представника третьої особи Хрущ Є.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_3 , третя особа Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова, -

встановив:

Представник Департамента економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_3 , в якому просить визнати укладеним між ним та відповідачем договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова в редакції, що міститься в уточненій позовній заяві від 14.01.2021 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованого Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 29.05.2019 № ХК 83 ОСОБА_3 є замовником щодо об`єкту «Реконструкція нежитлових приміщень» підвалу №ІІІ, ІІІа, ІІІб у літ. «А» під приміщення торговельного призначення з облаштуванням окремого входу в житловому будинку по АДРЕСА_1 , введеного в експлуатацію декларацією про готовність до експлуатації об`єкта. Дані роботи є такими, за якими існує обов`язок з укладення відповідного договору. З урахуванням наведених положень Закону №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідач є замовником реконструкції об`єкта будівництва, а отже, на ОСОБА_3 , як на замовника поширюється діяЗакону №3038-VI. Проведені відповідачем роботи з реконструкції підвалу під приміщення торговельного призначення з облаштуванням окремого входу у житловому будинку по АДРЕСА_1 , є такими будівельними роботами, за якими існує обов`язок з укладення відповідного договору. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта ОСОБА_3 не виконав покладеного на нього обов`язку, щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Листом-повідомленням Департаменту економіки та комунального майна ХМР від 28.08.2019 року №369/0/114-19 проінформовано відповідача про необхідність звернення до Департаменту економіки та комунального майна ХМР для укладення відповідного договору. Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна ХМР від 04.11.2019 року № 452/0/114-19 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від ОСОБА_3 , а ні до Департаменту економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило. Такою відмовою відповідач порушує права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі на розвиток створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. У зв`язку з чим вбачає достатність правових підстав для визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова між позивачем та відповідачем.

Відповідачем надано відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позовні вимоги є необґрунтованими з наступних підстав. Вказує, що пайова участь виникає виключно у разі забудови земельної ділянки, а реконструкція, яку він провів, стосувалась виключно існуючого приміщення, без забудови земельної ділянки в межах внутрішнього переобладнання. Крім того, зазначає, що він не є власником вказаної земельної ділянки, та не мав наміру щодо забудови території міста Харкова. При проведенні ремонтних робіт за його замовленням, у підвальному приміщенні будинку АДРЕСА_1 не були змінені геометричні розмірі приміщення та воно не являється автономним приміщенням, відокремленим від житлового будинку. У зв`язку з тим, що ним не проводилось жодних робіт з метою забудови території, відсутні передбачені ст. 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», на який посилається позивач, підстави виникнення обов`язку укласти договір про пайову участь та сплатити відповідні кошти. Також зазначає, що позивачем невірно визначено граничний розмір пайової участі, а саме як 10%, замість 4% які визначені для таких об`єктів, як житлові будинки, а отже заявлена позивачем до стягнення сума в якості пайового внеску перевищує реальну, визначену з урахуванням вимог законодавства України. Крім того, вказує, що на підставі ЗУ №132-ІХ від 20.09.2019 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», стаття 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» була виключена. Пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень вказаного закону було встановлено, що договори про сплату пайової участі, укладені до 1 січня 2020 року, є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання. Таким чином, оскільки Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова між позивачем та відповідачем не був укладеним до 01.01.2020 року, а тому, враховуючи вимоги Закону №132-ІХ від 20.09.2019 року, не може мати місце за умов та підстав, які вказує позивач. Також зазначив, що позивач неправомірно керувався Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Харкова, затвердженим рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 26.12.2018 року №983, оскільки він не діяв на момент початку будівельних/ремонтних робіт. На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Представником позивача надано до суду відповідь на відзив, в якому зазначив наступне. Вказує, що на спірні правовідносини поширюється дія Закону України №3038-VI та Порядок №319, які були чинними на момент введення об`єкта будівництва в експлуатацію. Ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об`єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов`язання, яке прямо передбачене чинним законодавством.

Відповідачем надано до суду пояснення на відповідь на відзив, в яких заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав, наведених у відзиві.

Представником позивача надано до суду заяви про уточнення позовних вимог від 08.09.2020 року та від 14.01.2021 року, якими представником позивача внесені уточнення до пунктів проекту Договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова, копію якого останній додає до заяви про уточнення позовних вимог від 14.01.2021 року.

Ухвалою суду від 30.01.2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 09.06.2021 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, зазначених у позові та у відповіді на відзив, просив задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував в повному обсязі, з підстав наведених у відзиві на позовну заяві та поясненнях на відповідь на відзив.

Представник третьої особи Харківської міської ради в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував.

Суд, заслухавши вступне слово представників сторін, пояснення представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази у їх сукупності та взаємозв`язку, дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити з наступних підстав.

Судовим розглядом встановлено та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, що відповідач є замовником об`єкту «реконструкція нежитлових приміщень підвалу № ІІІ, ІІІа, ІІІб у літ. «А-4» під приміщення торговельного призначення з облаштуванням окремого входу в житловому будинку по АДРЕСА_1 », введеного в експлуатацію декларацією про готовність до експлуатації об`єкта від 29.05.2019 року №ХК 83. Однак, на дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництва зазначеного об`єкта відповідач не уклав договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Листом від 04 листопада 2019 року заступник директора Департаменту начальник Управління соціально-економічного розвиту, планування та обліку з посиланням на ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 26.12.2018 № 983 звернувся до відповідача з пропозицією про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції нежитлових приміщень підвалу та надіслав у 2-х примірниках для розгляду та підписання договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції нежитлових приміщень підвалу. У разі не врегулювання питання у визначений термін, матеріали будуть направлені для вирішення питання в судовому порядку.

Вказана пропозиція залишені відповідачем без відповіді.

У статті 638 ЦК України визначено загальний порядок укладання договорів, який передбачає, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Згідно статті 648 ЦК України зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов`язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту.

Особливості укладення договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування встановлюються актами цивільного законодавства.

Згідно ст. 649 ЦК України, розбіжності, що виникли між сторонами при укладенні договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування та в інших випадках, встановлених законом, вирішуються судом.

Як встановлено судом, та не заперечується сторонами, відповідач відповіді на пропозицію позивача (оферту) укласти договір про пайову участь, передбаченого згаданим Порядком № 983 не надав, внаслідок чого між сторонами виник переддоговірний спір щодо спонукання до укладання такого договору.

Таким чином, необхідною умовою для укладення договору за рішенням суду є наявність відповідної вказівки закону на обов`язковість укладення певного договору, а застосуванню до таких спорів підлягає законодавство, яке є чинним на момент виникнення переддоговірного спору та його вирішення в судовому порядку.

Відповідно до частини 2 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на момент прийняття в експлуатацію об`єкта будівництва) замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури (ч. 3 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін (ч. 9 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Водночас з 01.01.2020 набули чинності норми Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", якими скасовано ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно з п. 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" № 132-IX від 20.09.2019 договори про сплату пайової участі, укладені до 01 січня 2020 року, є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання.

Тобто, з 01.01.2020 у замовників відсутній обов`язок перераховувати до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту, як і відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. Дійсними та продовжують свою дію до моменту їх виконання є лише договори про пайову участь, укладені до 01 січня 2020 року.

Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності (ч. 3 ст. 5 Цивільного кодексу України).

Отже, станом на момент розгляду цієї справи судом, відсутнє положення закону, яке б зобов`язувало відповідача укласти з позивачем відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова. Відтак суд не наділений повноваженнями визнати укладеним договір, обов`язковість якого для відповідача законом не передбачена.

Зазначене відповідає ст. 19 Конституції України, згідно з якою правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Саме до такого правового висновку щодо застосування вказаним норм матеріального права, зокрема ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" при вирішення спору про укладення договору про пайову участь дійшов Верховний Суд у складі КГС у постанові від 13 січня 2021 року, справа № 922/267/20, а також у постановах Верховного Суду від 30.07.2020 у справі №909/1143/19, від 30.09.2020 у справі № 904/4442/19.

Тому суд відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України застосовує згадані правові висновки Верховного Суду. Оскільки Порядок №983 ґрунтується на вказаній нормі ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", яка припинила свою чинність на день розгляду справи по суті, то в даному випадку у суду відсутні належні правові підстави для обов`язкового укладання спірного договору про пайову участь, тому у задоволенні позову з цих підстав слід відмовити.

Питання щодо розподілу витрат по сплаті судового збору суд вирішує на підставі статті 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 10, 12, 13, 76-82, 133, 141, 259, 263-265, 268, 273, суд,-

ухвалив:

В задоволенні позовних вимог Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_3 , третя особа Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова відмовити повністю.

Судові витрати зі сплати судового збору залишити за позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Відповідно ч.3 ст.354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст рішення складено 02.12.2021 року.

Сторони та інші учасники справи:

позивач Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради, , м.Харків, м-н Конституції буд.7;

відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ;

третя особа: Харківська міська рада, , м.Харків, м-н Конституції буд.7.

Головуючий суддя: Д.В.Цвірюк