Справа № 214/1358/20
Провадження № 2-п/211/67/21
У Х В А Л А
іменем України
про скасування заочного рішення
01 грудня 2021 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Середньої Н.Г.,
за участю секретаря судового засідання Бехало В.В.,
у відсутність сторін,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 травня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . ОСОБА_5 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,
позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з вищезазначеним позовом та просить суд стягнути з відповідача відшкодування завданої залиттям його помешкання з вини відповідача матеріальної шкоди в сумі 72 810,00 грн. та моральну шкоду 1700,00 грн. В обґрунтування вимог зазначив, що він є власником та проживає в квартирі АДРЕСА_1 . На його квартирою вище по стояку проживає відповідач ОСОБА_1 22 січня 2020 року його квартиру було затоплено. Згідно акту комісії ТОВ «Житлосервіс-КР» від 22.02.2020, причиною затоплення була поломка сантехнічного обладнання в квартирі відповідача. Внаслідок залиття, його квартира потребує термінового поточного ремонту, вартість якого, згідно з висновком експерта, складає 70 610,00 грн. За проведення експертизи ним сплачено 2 200,00 грн. Враховуючи завдану відповідачем шкоду, яку добровільно вона відшкодовувати йому відмовляється, оскільки неправомірними діями ОСОБА_1 йому було завдано також моральної шкоди, яка виразилась в негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна, та яку він оцінює в 1700,00 грн., позивач просить задовольнити заявлені вимоги.
В ході розгляду справи позивач вимоги уточнив в частині зазначення третіх осіб, які являються співвласниками квартири АДРЕСА_1 .
Ухвалою судді Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 червня 2020 позовну заяву передано за підсудністю до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.
Ухвалою Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 серпня 2020 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою суду від 12 травня 2021 року розгляд справи ухвалено проводити в заочному порядку.
Заочним рішенням суду від 12 травня 2021 року позов задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди суму в розмірі 70 610 гривень 00 коп., понесені витрати на оплату за послуги експерта в сумі 2 200 гривень 00 коп., моральну шкоду в сумі 1 700 гривень 00 коп. та в рахунок відшкодування витрат по сплаті судового збору суму в розмірі 840 гривень 80 коп.
Ухвалою суду від 24 червня 2021 року виправлено описку, допущену в резолютивній частині судового рішення від 12 травня 2021 року, вказавши правильним зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_1 як « АДРЕСА_2 » замість зазначеного « АДРЕСА_3 ».
Відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення, в обґрунтування якої зазначено, що при винесенні рішення має місце неповнота встановлення обставин, що мають значення для справи. Повісток про виклики до суду, як і позовної заяви та судового рішення, вона не отримувала. При проведенні експертизи квартири не були присутні ні вона, ні її представник, як і не були запрошені на її проведення. Шкода, зазначена у акті про затоплення та шкода, викладена в експертизі, не є тотожною, тому вважає, що експертна оцінка зроблена не на підставі акту, а особистих забаганок позивача. В справі наявне поштове повідомлення про виклик до суду, в якому начебто стоїть її підпис, що не відповідає дійсності, бо судових повісток вона не отримувала, тому просить провести почеркознавчу експертизу на рахунок встановлення факту підпису сторонньої особи. Підприємство, яке проводило експертизу та підприємство, на рахунки якого сплачено витрати за проведення експертизи, є різними. Тому заявник просить суд вказане заочне рішення скасувати, справу призначити до розгляду в загальному порядку.
Ухвалою суду від 08 вересня 2021 року поновлено ОСОБА_1 пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, прийнято до провадження заяву відповідача про перегляд заочного рішення.
В судове засідання учасники процесу не з`явилися.
До суду надійшли заперечення представника позивача ОСОБА_6 , в обґрунтування яких зазначено, що судячи з документів, які знаходяться в матеріалах справи, відповідачу направлено судове рішення по справі, яке вона отримала. Про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 звернулася 11.08.2021, тобто після його проголошення минуло 3 місяці, а з моменту набрання законної сили 2 місяці, тому відповідач пропустила всі строки як на оскарження судового рішення, так і надання заяви про перегляд заочного рішення. Твердження її про незнання щодо наявності судового рішення не відповідає дійсності. До того ж ОСОБА_1 відмовилась сплачувати будь-які кошти у добровільному порядку, сказавши позивачу, щоб той звертався до суду, а якщо суд присудить до стягнення суму збитків, буде сплачувати по 200,00 грн щомісячно, бо їй так зручніше. Зазначене свідчить про наявність можливості звернення позивача до суду, а тому навмисно не отримувала поштові відправлення з позначкою «Судова повістка». До того ж в поштовому відправленні від 23.12.2020 наявний підпис ОСОБА_1 про отримання судової повістки. Відповідач заперечує наявність підпису у поштовому повідомленні, бо повістку ймовірно отримувала її невістка без згоди відповідача, бо остання відмовлялася отримувати будь-які судові повідомлення. Тому відповідач впевнено і заявляє клопотання про проведення експертизи. Однак відповідно до п. 99-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою КМУ № 270 від 05.03.2009, повістка за відсутності адресату вручається будь-якому повнолітньому члену сім`ї, що проживає з адресатом. До того ж суд давав оголошення на сайті судової влади про виклик до суду. Тому враховуючи викладене, просить залишити заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.
Згідно частини першої статті 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.
Згідно частини першої статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду (частини 2, 3 статті 284 ЦПК України).
В матеріалах справи відсутні письмові докази щодо вчасного вручення відповідачу судового рішення, тому суд вважає можливим заяву ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення задовольнити.
Відповідно до частини першої статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
В матеріалах наявні повернуті за строком зберігання судові повістки, відправлені рекомендованою кореспонденцією за адресою місця реєстрації відповідача, що не спростовано заявником. Ці поштові відправлення не були вручені адресату під час доставки через її відсутність, у зв`язку із чим у поштовій скриньці адресата залишено повідомлення форми 22 щодо необхідності отримання рекомендованого відправлення. Поштові повідомлення повернуті відділенням поштового зв`язку до суду з відміткою «за незапитом». Тобто поштові відправлення з повістками не вручені з причин, незалежних від суду, який у встановленому процесуальним законом порядку вчинив необхідні дії, спрямовані на повідомлення учасників процесу про дату, час і місце розгляду справи, адже отримання рекомендованих листів адресатом є поза межами судового контролю. Обов`язок суду «повідомити» полягає в тому, щоб інформувати учасника про судове засідання, а не забезпечити його участь.
Разом з тим, обставини, на які посилається відповідач ОСОБА_1 в своїй заяві, можуть мати істотне значення для правильного вирішення справи по суті стосовно опису збитків, зазначених у акті про затоплення та опису збитків, викладених експертом у висновку, що потребує об`єктивного і всебічного дослідження судом.
Враховуючи викладене суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення підлягає задоволенню, оскільки суд при винесенні рішення в зв`язку з неявкою відповідача був позбавлений можливості вирішити питання щодо правильності розрахунків позивача, так як відповідно до частин 1-3 статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін та кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд
Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення задовольнити.
Заочне рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 травня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . ОСОБА_5 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири скасувати.
Справу призначити до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження на 11-15 годину 26 січня 2022 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Г.Середня