Провадження №2/235/2437/21
Справа №235/2342/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2021 року м. Покровськ

Красноармійський міськрайонний суд Донецької області у складі

головуючого судді Хмельової С.М.

за участю секретаря судового засідання Лебеденко В.В.

при розгляді у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного проводження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Красноармійського міськрайонного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.

Ухвалою суду від 01.11.2021 року скасовано заочне рішення суду від 22.06.2021 року, визначено проводити розгляд справив порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання для розгляду справи по суті, про що повідомлено відповідача шляхом направлення повідомлення через додаток вайбер, а також на його електронну адресу.

23 листопада 2021 року на адресу суду надійшов відзив на позов, клопотання про призначення загального провадження та клопотання про призначення експертизи.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи в межах заявлених клопотань, приходить до наступних висновків.

Щодо клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Статтею 277 ЦПК України передбачено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Частиною 4 цієї статті передбачено, що якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частино 7 цієї статті передбачено, що частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Відповідно до частини 4 статті 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду:

1) малозначних справ;

2) справ, що виникають з трудових відносин;

3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд;

4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

В даній справі позивач просить стягнути з відповідача борг за договором позики, загальна сума якого становить 144929,29 гривень.

Частиною 6 статті 19 ЦПК України передбачено, що малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет на 2021 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб становить із 1 січня 2021 року 2270 гривень.

Сто розмірів прожиткового мінімуму становить 227000 гривень. Ціна позову 144929,29 гривень.

Таким чином, в розумінні частини 6 статті 19 ЦПК України, дана справа є малозначною.

Відповідач обґрунтовує клопотання тим, що розгляд справи потребує проведення судової почеркознавчої експертизи, тому є підстави для здійснення розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для здійснення розгляду даної справи в загальному позовному провадження, що не позбавляє права позивача та відповідача реалізовувати свої процесуальні права.

Щодо клопотання про призначення експертизи.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що розгляд справи потребує проведення судової почеркознавчої експертизи, оскільки відповідач заперечує факт отримання коштів за розпискою та написання розписки. Розписку позивачу він не писав, грошові кошти не отримував. Для підтвердження того, що не писав розписку, необхідно проведення почеркознавчої експертизи.

Таким чином, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Оскільки відповідач проживає в місті Варшава Республіки Польща, то найближча до його місця проживання експертна установа знаходиться у м. Львів. тому є доцільним доручити проведення експертизи Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (79024, м.Львів, вул. Липинського, 6.54) та поставити питання на експертизу: ким саме, відповідачем чи іншою особою, виконано підпис на розписці, що наявна в матеріалах справи №235/2342/21?

Відповідно до п.1,2 ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

В даній справі відповідач заперечує той, факт, що саме він підписував розписку. Таким чином відповідач має право заявляти клопотання про призначення почеркознавчої експертизи і воно повинно бути розглянуто судом.

Пунктом 2.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена Наказом Міністерства юстиції України

08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України

від 26.12.2012 № 1950/5), передбачено, що експерту забороняється:

проводити експертизу без письмової вказівки керівника (заступника керівника) експертної установи, керівника структурного підрозділу;

передоручати проведення експертизи іншій особі;

самостійно збирати матеріали, які підлягають дослідженню, а також вибирати вихідні дані для проведення експертизи, якщо вони відображені в наданих йому матеріалах неоднозначно;

вирішувати питання, які виходять за межі спеціальних знань експерта та з`ясування питань права і надавати оцінку законності проведення процедур, регламентованих нормативно-правовими актами;

вступати у не передбачені порядком проведення експертизи контакти з особами, якщо такі особи прямо чи опосередковано зацікавлені в результатах експертизи;

зберігати матеріали справ та об`єкти експертних досліджень поза службовим приміщенням.

У розділі 1 Науково-методичних рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджені яка затверджена Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), передбачено, що основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Пунктом 1.3 передбачено, що для проведе ння досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Пунктом 1.7 передбачено, що експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Таким чином, з викладеного слідує, що експерту заборонено самостійно збирати матеріали, які підлягають дослідженню, а також вибирати вихідні дані для проведення експертизи, якщо вони відображені в наданих йому матеріалах неоднозначно.

Обов`язок підготовки необхідного матеріалу для проведення експертизи, законодавство покладає на орган, який призначає експертизу, тобто в даному випадку на суд.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що клопотання про призначення почеркознавчої експертизи може бути розглянуто тільки в присутності особи, щодо почерку якої необхідно проведення експертизи, а саме відповідача ОСОБА_2 . Таким чином відповідачу необхідно з`явитися безпосередньо до Красноармійського міськрайонного суду Донецької області. На даний час клопотання задоволенню не підлягає.

Щодо направлення кореспонденції на вказану відповідачем адресу (Республіка Польща), суд зазначає, що в матеріалах цивільної справи наявна інформація про реєстрацію відповідача у місті Покровськ, тому судові повістки та інші процесуальні документи направляються за даною адресою. Надіслання кореспонденції до іншої країни не передбачено ЦПК України. Крім того, відповідач по день та час розгляду справи повідомляється шляхом надіслання МСМ-повідомлення та допомогою месенджеру вайбер.

Суд вважає за необхідне звернути увагу відповідача на наступне.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. У частині 2 цієї статті вказано, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема вчинення інших дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Статтею 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, зокрема неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Частина 2 статті 43 ЦПК передбачає, що учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 2, 12, 76, 81, 103, 252, 253, 260 ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання відповідача про здійснення розгляду справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

В задоволенні клопотання відповідача про призначення почеркознавчої експертизи відмовити.

У зв`язку з неявкою до судового засідання відповідача відкласти розгляд справи на 17 січня 2022 року на 13 годину 30 хвилин.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Повний текст ухвали виконано 01.12.2021 року.

Суддя