РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" лютого 2021 р. Київський районний суд м.Харкова

у складі головуючого судді Колесник С.А.,

за участю секретаря судового засідання Кудінової К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу в порядку окремого провадження №953/20678/20 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою, відповідно до якої просить встановити факт роинних відносин між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме те, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що народилась в с.Михайлівка Попаснянського району Луганської (Ворошиловградської) області є рідною дочкою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Обгрунтовуючи подану заяву та її вимоги, представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 посилається на те, що він, відповідно до заповіту є спадкоємцем після померлої ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 . З метою оформлення спадкових прав заявник звернувся до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори.

Відповідно до наданих до нотаріальної контори документів встановлено, що заявник, ОСОБА_1 , є спадкоємцем за заповітом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка на день смерті була зареєстрована в АДРЕСА_1 та фактично прийняла спадщину після своєї матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 та була зареєстрована в АДРЕСА_1 , але не встигла оформити свої спадкові права.

В ході вивчення документів ОСОБА_3 було виявлено помилку у свідоцтві про шлюб НОМЕР_1 між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , у якому помилково зазначено дату народження ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_5 замість правильного 06.04.1927.

У зв`язку з вказаними розбіжностями в зазначенні дати народження у свідоцтві про шлюб ОСОБА_3 , у заявника виникли ускладнення при оформленні спадщини, оскільки вказані розбіжності у написані дати народження не дають змоги нотаріусу чітко встановити родинний зв`язок та визначити що ОСОБА_6 є дочкою ОСОБА_4 .

У зв`язку з вищевикладеним, для встановлення факту родинних відносин, а саме того, що ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 є дочкою ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 заявник звернувся до суду з даною заявою.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.12.2020 заяву передано для розгляду судді Колесник С.А.

Ухвалою суду від 21.12.2020 заяву прийнято до розгляду та відкрито окреме провадження у справі.

У судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явився, до суду 04.02.2021 представником заявника подано заяву про розгляд справи без участі заявника та його представника, зазначив, що заяву підтримує та просить задовольнити (а.с.36).

Представник заінтересованої особи у судове засідання не з`явився, до суду засобами поштового зв`язку надійшли заяви за підписом заступника завідувача П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори про слухання справи за відсутності представника нотаріальної контори, у вирішенні питання покладаються на розсуд суду (а.с.32, 34).

Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст.4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог ч. 2 ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Згідно з ч.1 ст.293 ЦПК України, окреме провадження - це вид не позовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з п.5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника та заінтересованих осіб.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що подана ОСОБА_1 заява підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлені наступні фактичні обставини.

Відповідно до посвідки про народження (повторної) НОМЕР_2 ОСОБА_7 народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 у селі Михайлівка Попаснянського району Ворошиловоградської області. Батько ОСОБА_8 , мати ОСОБА_4 (а.с.9).

Відповідно до свідоцтва про одруження НОМЕР_3 виданого 26 грудня 1953 року, громадянин ОСОБА_9 1915 року народження та громадянка ОСОБА_7 1927 року народження (місце народження село Михайлівка Попаснянського району Ворошиловоградської області) одружились ІНФОРМАЦІЯ_7 . Після реєстрації одруження присвоєно прізвища: чоловіку ОСОБА_10 , дружині ОСОБА_10 (а.с.10).

Відповідно до свідоцтва про одруження НОМЕР_1 виданого 18 червня 1976 року, громадянин ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_8 (місце народження м. Харків) та громадянка ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_9 (місце народження село Михайлівка Попаснянського району Ворошиловоградської області) одружились ІНФОРМАЦІЯ_10 . Після реєстрації одруження присвоєно прізвища: чоловіку ОСОБА_12 , дружині ОСОБА_12 . Зазначене свідоцтво видане Пролетарською сільською радою Ракитянського району Бєлгородської області 18.06.1976р. У свідоцтві наявний штамп про те, що Ракитянським РВВС Бєлгородської області 29.06.1976р. видано паспорт НОМЕР_4 (а.с.11).

Відповідно до Паспорту громадянина СРСР серії НОМЕР_4 виданого Ракитянським РВВС Бєлгородської області 29.06.1976 року ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_11 , місцем народження зазначено село Михайлівка Попаснянського району Ворошиловоградської області. Сторінка 9 паспорту громадянина СРСР на ім`я ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 містить відмітку про укладення шлюбу з ОСОБА_5 1922 р.н. Шлюб зареєстровано Пролетарською сільською радою Ракитянського району Бєлгородської області 18.06.1976р. (а.с.12-14).

Трудова книжка на ім`я ОСОБА_7 1927 року народження, містить записи про зміну прізвища на ОСОБА_10 та на ОСОБА_12 , зокрема зазначено, що прізвище змінено на ОСОБА_12 на підставі свідоцтва про одруження НОМЕР_1 від 18.06.1976 року виданого Пролетарською сільською радою Ракитянського району Бєлгородської області (а.с.15, 16).

Відповідно до інформації з паспорта громадянина України серії НОМЕР_5 виданого Київським МВРВХМУУМВС України в Харківській області 20 березня 2002 року ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_11 , місцем народження зазначено село Михайлівка Попаснянського району Луганської (Ворошиловоградської) області. Сторінка 10 паспорту громадянина України на ім`я ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 містить відмітку про укладення шлюбу з ОСОБА_5 1922 р.н. Шлюб зареєстровано Пролетарською сільською радою Ракитянського району Бєлгородської області 18.06.1976р. (а.с.17).

Пунктом 1 ч.1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Слід зазначити, що родичами, в розумінні Цивільного процесуального кодексу є, зокрема, чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка.

Положеннями п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» встановлено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідно заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Згідно роз`яснень, що містяться у п. 2 абз. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Судом встановлено, що встановлення даного факту необхідно заявнику ОСОБА_1 для отримання спадщини за заповітом після смерті своєї мачухи ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_12 , яка на день смерті була зареєстрована в АДРЕСА_1 та бабусі ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_13 та була зареєстрована в АДРЕСА_1 .

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995р. передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 Р- «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (Із змінами, внесеними Постановою Пленуму Верховного Суду України N15 ВІД 25.05.1998 р.), суд має право розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявнику для отримання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Суд, всебічно та повно оцінивши наявні докази, вважає що зiбранi у справi докази та їх належна оцiнка дають пiдстави для встановлення факту, що має юридичне значення - факту родинних відносин, а саме, те, що ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_11 , що народилася в с. Михайлівка Попаснянського району Луганської (Ворошиловоградської) області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_12 , є рідною дочкою ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_13 .

На підставі наведеного, керуючись ст.. 2, 12, 13, 19, 259, 263-265, 273, 293, 294, 315, 316, 319 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_6 ), заінтересована особа П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора (місцезнаходження: 61146, м. Харків, вул. Валентинівська, 27Г) про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, те, що ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_11 , що народилася в с. Михайлівка Попаснянського району Луганської (Ворошиловоградської) області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_12 , є рідною дочкою ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_13 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2020.

Заявник ОСОБА_1 , місце проживання: місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 ;

Заінтересована особа заінтересована особа П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора (місцезнаходження: 61146, м. Харків, вул. Валентинівська, 27 Г, .

Повне судове рішення складено та підписано 04.02.2021.

Суддя Колесник С.А.