ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 953/8288/20 Головуючий суддя І інстанції Колесник С.А.
Провадження № 22-ц/818/926/21 Суддя доповідач Яцина В. Б.
Категорія: про визнання недійсними електронних торгів
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2021 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Яцини В.Б.

суддів: - Бурлака І.В., Хорошевського О.М.,

за участю секретаря : Семикрас О.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ТОВ «ОТП Факторинг Україна» - адвоката Камінської Марини Ігорівни на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 02 жовтня 2020 року, постановлену у складі головуючого судді Колесник С.А., по цивільній справі № 953/8288/20, за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД» про визнання недійсними електронних торгів, скасування рішення приватного нотаріуса про видачу свідоцтва та реєстрацію права власності,

встановив:

27 травня 2020 року ОСОБА_1 звернулася із позовом до Приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД» про визнання недійсними електронних торгів, скасування рішення приватного нотаріуса про видачу свідоцтва та реєстрацію права власності.

В ході підготовчого провадження представник позивача адвокат Мирось С.В. подав клопотання про призначення судової оціночно-будівельної експертизи, проведення якої просив доручити експерту Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл.проф.М.С.Бокаріуса, на вирішення якої поставити наступні питання: яка ринкова вартість житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 для цілей купівлі-продажу на вторинному ринку?; чи відповідає оцінка нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , виконана суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання ФО-П ОСОБА_2 та відображена у Звіті про оцінку майна за №04/20 від 06.02.2020 вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам та чи є її результати такими, що відповідають дійсності?.

01.10.2020 представник 3-ї особи ТОВ «ОТП Факторинг Україна» Камінська М.І. направила до суду заперечення на клопотання про призначення судової оціночно-будівельної експертизи у яких просить відмовити у задоволенні клопотання, оскільки висновок даної експертизи не є підставою визнання недійсними електронних торгів, отже додаткове визначення вартості майна, шляхом залучення експертної установи та виготовлення судової оціночно-будівельної експертизи не призведе до повного та всебічного розгляду справи та стане наслідком безпідставного затягування розгляду даної справи, при цьому посилалась на наступне.

Частиною першою статті 58 Закону «Про виконавче провадження» передбачено, що визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України від 12 липня 2001 року № 2658-111 «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

В ході примусового виконання виконавчого листа № 2-3728/09 виданого Київським районним судом м. Харкова про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ОТП Банк» заборгованості за кредитним договором №ML 700/898/2007 від 27.09.2017 у розмірі 2 447 428 грн. 10 коп., сплачене держмито у сумі 1700 гри., а також 250 грн. за сплату ІТП приватним виконавцем Кудряшовим Д.В. було призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для оцінки нерухомого майна. Згідно зі звітом суб`єкта оціночної діяльності від 06.02.2020 за № 04/20 про вартість арештованого майна складає 1034000,00 грн. Примусове звернення стягнення на предмет іпотеки та реалізація предмета іпотеки з прилюдних торгів здійснюється в межах процедури виконавчого провадження з дотриманням вимог ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. 41-49 Закону України «Про іпотеку». Нерухоме майно було передано на реалізацію за ціною 1 034 000,00 грн. Перші торги, призначені на 12.03.2020 за початковою ціною продажу майна у розмірі 1 034 000,00 грн. не відбулися через відсутність покупців. В подальшому, згідно вимог ст. 49 Закону України «Про іпотеку» було проведено уцінку майна на 20 %, призначено повторні торги на 22.04.2020. На других торгах, згідно з протоколом від 22.04.2020 № 476328 переможцем визнано ТОВ «АКВАКЛАД», майно придбано за початковою ціною 827200,00 грн. Отже, майно придбано на електронних торгах у відповідності до умов Закону України «Про виконавче провадження та Закону України «Про іпотеку». ОСОБА_1 зверталась до суду зі скаргою, відповідно до якої оскаржувала результати визначення вартості арештованого житлового будинку АДРЕСА_1 , вартість якого, згідно звіту про оцінку майна становила 1 400 000,00 грн., посилаючись на висновок № 4425 експертного оціночно-будівельного дослідження від 06.06.2018, проведеного на її замовлення Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. заел. проф. М. С. Бокаріуса, яким була визначена вартість нерухомого майна у розмірі 4 796 000 грн. Рішенням двох інстанцій у справі №2-3728/09 відмовлено у задоволенні скарги. Після отримання рішень судів про відмову у задоволені скарги ОСОБА_1 арештоване нерухоме майно було передано на електронні торги за ціною 1 400 000,00 грн, але торги не відбулись, майно не було реалізовано ані з других торгів за ціною 1 120 000,00 грн., ані з третіх торгів за 980 000,00 грн. у зв`язку з відсутністю покупців. Відсутність попиту на арештоване майно на третіх торгах за ціною 980 000,00 грн. свідчить про об`єктивність експертного висновку у виконавчому провадженні по примусовому виконанню виконавчого листа № 2-3728/09, який перебуває на примусовому виконанні у приватного виконавця Кудряшова Д.В.

У підготовчому засіданні представник позивача адвокат Мирось К.В. та позивач ОСОБА_1 заявлене клопотання підтримали та просили задовольнити.

Представник 3-ї особи ТОВ «ОТП Факторинг Україна» Камінська М.І. у підготовчому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала з підстав, викладених у поданих запереченнях.

Приватний виконавець Кудряшов Д.В., представник відповідача ТОВ «Акваклад» - Гоч В.В. та представник відповідача Державного підприємства «СЕТАМ» у підготовче засідання не з`явились, про дату, час і місце проведення підготовчого засідання повідомлені, причин неявки у підготовче засідання не повідомили, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 02 жовтня 2020 року призначено по справу експертизу.

Призначено судову оціночно-будівельну експертизу по цивільній справі № 953/8288/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД», третьої особи на стороні відповідача ТОВ «ОТП Факторинг Україна» про визнання недійсними електронних торгів, скасування рішення приватного нотаріуса про видачу свідоцтва та реєстрацію права власності.

На вирішення експертам поставити наступні питання:

1) Яка ринкова вартість житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 для цілей купівлі-продажу на вторинному ринку?

2) Чи відповідає оцінка нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , виконана суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання ФО-П ОСОБА_2 та відображена у Звіті про оцінку майна за №04/20 від 06.02.2020, вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам та чи є її результати такими, що відповідають дійсності?

Проведення експертизи доручити експертам ХНДІСЕ ім. засл. професора М.С.Бокаріуса, попередивши експерта про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

Оплату за проведення судової експертизи покладено на ОСОБА_1 .

В апеляційній скарзі адвокат Камінська М.І. просить ухвалу скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про призначення експертизи.

Вказала, що чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна) ним своїх обов`язків. Водночас звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 12 Закону № 2658-III). Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором. Аналогічну правову позицію викладено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13 березня 2018 року у справі №914/881/17 (провадження 12-18гс18). Вважає, що відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» та Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», в разі незгоди з вартістю майна, сторони виконавчого провадження звертаються до виконавця із заявою про незгоду з визначеною вартістю. Після чого призначається рецензія звіту про вартість майна, і тільки після цього у сторін виникає право оскарження звіту.

Зазначила, що висновок даної експертизи не є підставою визнання недійсними електронних торгів, отже додаткове визначення вартості майна, шляхом залучення експертної установи та виготовлення судової оціночно-будівельної експертизи не призведе до повного та всебічного розгляду справи та стане наслідком безпідставного затягування розгляду даної справи. Оцінка в матеріалах виконавчого провадження виготовлена станом на 06.02.2020 року, а за питанням у ухвалі суду щодо ринкової вартості житлового будинку, вартість майна буде сформована станом на дату надання висновку.

Вказала, що дії приватного виконавця в частині винесення постанови про призначення експерта та висновок експерта ОСОБА_1 не оскаржувались. Порушення, на які посилається позивач начебто допущені виконавцем при здійсненні повноважень до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо проведення оцінки та направлення боржнику повідомлення про вартість майна підлягає оскарженню у порядку передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». ОСОБА_1 зверталася до суду із скаргою на дії приватного виконавця, у якій оскаржувала результати визначення вартості арештованого житлового будинку та посилалась на висновок №4425 від 06.06.2018 року, у якому була визначена вартість нерухомого майна у розмірі 4796000 грн., рішенням у справі №2-3728/09 відмовлено у задоволенні скарги.

Зазначила, що зупинення провадження з підстав проведення експертизи щодо вартості житлового будинку, висновок якої не є доказом недійсності проведених електронних торгів, в отриманні якого відсутня необхідна ефективність та відповідно до ст.110 ЦПК України не має для суду заздалегідь встановленої сили, призводить до ще більш тривалого затягування розгляду справи.

Примусове стягнення заборгованості за виконавчим листом №2-3728/09 триває з 2009 року, за цей час ОСОБА_1 оскаржувала дії та постанови всіх виконавців, включаючи заміну сторони у виконавчому провадженні, намагаючись затягнути виконання рішення суду.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Вказала, що виконавче провадження є завершальною стадією судового провадження систематичне затягування судових процесів можливо розглядати як зловживання позивачем своїх прав та обов`язків, спрямованих на уникнення від відповідальності.

У письмовому відзиві адвокат Мирось С.В. просить відмовити у задоволенні скарги, а ухвалу залишити без змін.

На обґрунтування вказав, що ОСОБА_1 категорично не згідна з результатами Звіту за № 04/20 від 06.02.2020 про оцінку житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , складеного суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_2 на замовлення приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудрящова Д.В. під час виконавчого провадження за №60896392, відповідно до якого вартість житлового будинку літ «А-2» загальною площею 298,9 кв.м. з надвірними будівлями та прибудовами становить 1 034 000,00 грн. При цьому, відповідно до наданого позивачем висновку експертного оціночно-будівельного дослідження за №4425, виготовленого Харківським НДІСЕ ім. Засл.проф.М.С.Бокаріуса за особистим замовленням ОСОБА_1 , ринкова вартість нерухомого майна житлового будинку АДРЕСА_1 для цілей купівлі-продажу на вторинному ринку без урахування ПДВ складає 4 796 000,00 грн. Таким чином, Звіт про оцінку майна за №04/20 від 06.02.2020, виготовлений суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання ФО-П ОСОБА_2 , складений із явним та неприхованим заниженням ринкової вартості і достовірність даного документу підлягає сумніву. Крім того, приватному виконавцю ОСОБА_3 було відомо, що ОСОБА_1 , як боржник у виконавчому провадженні, не була повідомлена як про проведену оцінку арештованого майна у виконавчому провадженні №60896392 так і про результати проведення оцінки.

Послався на постанову від 13.12.2017 у справі №927/1184/15 предметом якої було визнання результатів електронних торгів недійсними, суд вказав на необхідність призначення відповідної судової експертизи, про що клопотав позивач, з метою перевірки реальної ціни спірного об`єкту.

Зазначив, що виконавець є стороною правочину з примусового відчуження майна з електронних торгів, а саме продавцем, тобто він як сторона в рівній мірі несе відповідальність за дотриманням законності.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Згідно ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, з повідомленням учасників справи.

Колегія суддів, відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України вислухала доповідь суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам ухвала суду першої інстанції відповідає.

У статті 375 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Задовольняючи клопотання відповідача, суд першої інстанції виходив з того, що у даному випадку для з`ясування обставин щодо вартості квартири, яка була продана на спірних торгах, необхідні спеціальні знання у іншій сфері, ніж право, сторонами надано відповідні висновки експертів із цих самих питань, проте вони викликають сумніви щодо їх правильності.

Колегія суддів погоджується з цим.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Учасники справи мають рівні процесуальні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України передбачено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставин на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України:

1. Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

2. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

3. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

4. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

5. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

6. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

За змістом 1 ст.104 ЦПК України передбачено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У пункті 4 ч.5 ст.12 ЦПК України передбачено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 189 ЦПК України завданням підготовчого провадження є, зокрема: визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

Відповідно до п.п. 7, 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд: з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про призначення експертизи.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, предметом доказування у даній справі є обставини, якими сторони обґрунтовують свої доводи та заперечення з приводу позову, який розглядає суд, що мають юридичне значення в контексті відповідних норм матеріального права, а саме, що прилюдні торги є недійсними внаслідок порушень відповідачів при визначенні дійсної вартості предмету іпотеки житлового будинку, який був проданий з електронних торгів в межах виконавчого провадження за заниженою ціною (а.с. 1-12 т.1).

В ході підготовчого провадження представник позивача адвокат Мирось С.В. подав клопотання про призначення судової оціночно-будівельної експертизи. На обґрунтування клопотання представник позивача посилався на те, що позивач категорично не згодна з результатами Звіту за №04/20 від 06.02.2020 про оцінку житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , створеного суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання ФО-П ОСОБА_2 на замовлення приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудрящова Д.В. в рамках виконавчого провадження за №60896392, відповідно до якого вартість житлового будинку літ «А-2» загальною площею 298,9 кв.м. з надвірними будівлями та прибудовами становить 1 034 00,00 грн. При цьому, відповідно до наданого позивачем висновку експертного оціночно-будівельного дослідження за №4425, виготовленого Харківським НДІСЕ ім. Засл.проф.М.С.Бокаріуса за особистим замовленням ОСОБА_1 , ринкова вартість нерухомого майна житлового будинку АДРЕСА_1 для цілей купівлі-продажу на вторинному ринку без урахування ПДВ складає 4 796 000,00 грн. Таким чином, Звіт про оцінку майна за №04/20 від 06.02.2020, виготовлений суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_2 , складений із явним та неприхованим заниженням ринкової вартості і достовірність даного документу підлягає сумніву.

При цьому, позивач не погоджується з оцінкою майна, яка була проведена на замовлення приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудрящова Д.В. в рамках виконавчого провадження за № 60896392.

Згідно до матеріалів справи, за висновком № 4425 експертного оціночно-будівельного дослідження від 06 червня 2018 року, проведеного на її замовлення Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса, ринкова вартість вищезазначеного нерухомого майна без врахування ПДВ складає 4796000грн. (а.с.26-31 т.1)

За Звітом за №04/20 від 06.02.2020 про оцінку житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , складеного суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_2 на замовлення приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудрящова Д.В. в межах виконавчого провадження за №60896392, вартість житлового будинку літ «А-2» загальною площею 298,9 кв.м. з надвірними будівлями та прибудовами становить 1 034 00,00 грн. (а.с.58-72 т.1)

Таким чином сторонами надано висновки експертів із цих самих питань, однак вони мають істотні розбіжності, які судом при розгляді справи мають бути усунені.

У постанові від 12 червня 2019 року в справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19) Велика Палата Верховного Суду вказала, що реалізація описаного й арештованого майна за заниженою ціною може завдати суттєвих збитків стягувачу у вигляді неотриманого доходу, а боржнику - у вигляді передачі майна на реалізацію за суттєво нижчою від ринкової вартості.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, суд обґрунтовано та відповідно до наведених норм цивільного процесуального права призначив судову експертизу, висновки якої є необхідними для усунення суперечностей в оцінці лоту, який був виставлений на спірні публічні торги, та перебуває у межах підстав та предмету позову, який у обґрунтований штучним заниженням вартості предмету іпотеки при проведенні публічних торгів, що є ознакою протиправності спірного правочину і це питання має перевірятися судом при розгляді справи по суті, у томі числі на підставі висновку судової експертизи. З огляду на це колегія суддів відхиляє доводи скарги про те, що наявний у справі Звіт оцінювача є належним доказом, який вичерпно встановлює дійсну вартість предмету іпотеки на день проведення торгів.

Колегія суддів також відхиляє доводи скарги про те, що судова експертиза була призначена для встановлення вартості предмету іпотеки не на дату проведення спірних публічних торгів, а натепер, за їх необґрунтованістю. Редакція запропонованих судом в оскарженій ухвалі для вирішення судовому експерту питань не містить умови для визначення вартості предмету іпотеки на день проведення спірних торгів. За змістом ухвали про призначення судової експертизи вбачається, що на розгляд судовому експерту поставлені питання про ринкову вартість житлового будинку та про її відповідність Звіту про оцінку майна від 06.02.2020, тобто - на дату оцінки, зазначеної у Звіті, на підставі якого відбулися спірні прилюдні торги.

Доводи скарги, що ОСОБА_1 вже оскаржувала дії виконавця та що обраний нею спосіб захисту прав не є ефективний - колегія суддів відхиляє, оскільки в матеріалах справи відсутні відомості про зловживання позивачем у даному питанні процесуальним правом, що відповідно до ст. 44 ЦПК України є неприпустимим.

З цього приводу суд має діяти відповідно до вимог ст.ст. 2, 5 ЦПК України про забезпечення судом при розгляді справи виконання завдання цивільного судочинства щодо справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Виходячи з наведеного, призначення судом судової експертизи відповідає завданні підготовного провадження, принципам верховенства права та пропорційності, та за відсутності доказів зловживання процесуальним правом з боку позивача свідчить про те, що у даному випадку суд першої інстанції діяв з передбаченою ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України метою забезпечення виконання основного завдання цивільного судочинства.

Колегія суддів відхиляє аргументи скарги, які належним чином не доведені та висновків суду не спростовують.

Суд першої інстанції ухвалив оскаржене судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи скарги цього висновку не спростували, тому суд апеляційної інстанції на підставі ч. 1 ст. 375 ЦПК України апеляційну скаргу залишає без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.

Керуючись ст. 259, п. 1 ч.1 ст. 374, ст.ст.375, 381-384, 388,389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

постановив:

Апеляційну скаргу представника ТОВ «ОТП Факторинг Україна» - адвоката Камінської Марини Ігорівни залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 02 жовтня 2020 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення не може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 04 лютого 2021 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді І.В.Бурлака.

О.М.Хорошевський.