КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №753/4944/16 Головуючий у І інстанції Каліушко Ф.А.
Провадження №22-ц/824/879/2021 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2021 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 05 лютого 2020 року про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі Страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувала цивільна справа №753/4944/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі Страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

На обґрунтування позовних вимог ТОВ «Страхова компанія «ВіДі Страхування» зазначало, що 12 лютого 2015 року у м. Києві по вул. Лаврській сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу марки «Renge Rover Sport», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_3 , власник ОСОБА_4 та транспортного засобу марки «Daewoo Lanos» д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 . Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди автомобілі зазнали механічних пошкоджень. Постановою Печерського районного суду м. Києва від 18 березня 2015 року ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. Цивільно-правова відповідальність ОСОБА_4 застрахована у ТзДВ «Страхова компанія «ВіДі Страхування». Позивач, після звернення ОСОБА_4 із відповідною заявою, вжив всіх заходів для виплати страхового відшкодування в розмірі 152 348 грн. 10 коп. Даний факт підтверджується страховим актом, розрахунком суми страхового відшкодування та платіжними дорученнями. Позивач звертався до відповідача з пропозицією відшкодувати завдану матеріальну шкоду в добровільному порядку, але ОСОБА_2 не вжив заходів щодо відшкодування коштів.

На підставі викладеного в позові, позивач просив суд першої інстанції стягнути з ОСОБА_2 102848 грн. 10 коп. на відшкодування в порядку регресу, витрат пов`язаних із виплатою страхового відшкодування.

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року позов задоволено.

20 січня 2020 року ОСОБА_1 , який є правонаступником померлого ОСОБА_2 , подав до суду першої інстанції заяву про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 червня 2020 року.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05 лютого 2020 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення було залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права. Вважає, що суд не мав права залишати заяву без розгляду з підстав пропуску процесуального строку для подання такої заяви, а мав надати заявнику строк для усунення недоліків заяви , а сааме для заявлення клопотання про поновлення такого строку.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не досліджувалися повно та всебічно матеріали справи під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення та не досліджувалися додатки долучені до заяви, а саме надані заявником копії судових рішень постановлених в інших справах, зі змісту яких вбачається, що Шевченківським районним судом м. Києва заява про перегляд заочного рішення була розглянута без клопотання про поновлення строку на подання такої заяви.

Таким чином, висновки суду першої інстанції щодо необхідності подання до суду заяви про поновлення строку на звернення із заявою про перегляд заочного рішення є такими, що не відповідають нормам чинного цивільного процесуального законодавства та розцінюються скаржником як відмова у доступі до правосуддя.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України та в межах строку наданого судом апеляційної інстанції, ТОВ «Страхова компанія «ВіДі-Страхування» подало відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що оскаржувана ухвала суду постановлена з дотриманням норм процесуального права та не може бути скасована з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі.

Окрім того, у відзиві на апеляційну скаргу зазначено, що суд наділений правом вирішити питання про поновлення пропущеного процесуального строку лише за наявності обґрунтованого клопотання учасника справа. Однак, ОСОБА_1 , звертаючись до суду першої інстанції із заявою про перегляд заочного рішення більш ніж через три роки, не порушував питання про поновлення пропущеного процесуального строку з посиланням на поважність причин пропуску такого строку, тому у суду першої інстанції були відсутні належні правові підстави для поновлення такого строку.

Також безпідставними є доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції не мав процесуального права на залишення заяви про перегляд заочного рішення без розгляду, оскільки ст. 126 ЦПК України визначено, що документи подані до суду після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду.

ТОВ «Страхова компанія «ВіДі-Страхування» звертає увагу суду й на те, що ОСОБА_1 вступив у справу як боржник на стадії примусового виконання рішення суду першої інстанції, оскільки є правонаступником після смерті відповідача у справі ОСОБА_2 . До того ж, нормами цивільного процесуального законодавства передбачено виключно право відповідача звертатися до суду із заявою про перегляд заочного рішення, ОСОБА_1 ж не набув статусу відповідача у даній справі, а тому у нього відсутнє й право на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду.

На підставі викладеного у відзиві, ТОВ «Страхова компанія «ВіДі-Страхування» просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду залишити без змін.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_5 підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити.

Представник ТзДВ «СК «ВіДі-Страхування» заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги доходить висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, враховуючи таке.

Залишаючи заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що заявник звертаючись з вказаною заявою пропустив визначені ЦПК України процесуальні строки та не порушував питання про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з відповідною заявою, що у відповідності до положень ст. 126 ЦПК України є підставою для залишення такої заяви без розгляду.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції враховуючи таке.

Відповідно до положень ст. 224 ЦПК України, що діяла в редакції станом на день ухвалення заочного рішення, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до п. 9 Перехідних положень ЦПК України, чинного на момент подання заяви про перегляд заочного рішення, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Таким чином, до поданої ОСОБА_1 заяви застосовуються положення статей 284-285 ЦПК України, які є чинними на момент звернення до суду з відповідною заявою.

Так, ст. 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до положень ст. 285 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі.

У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає.

До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів.

До заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження.

До заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 2, 4 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Лише у випадку подання належно оформленої заяви про перегляд заочного рішення (стаття 285 ЦПК України), у строки визначені статтею 284 ЦПК України, або з відповідним клопотанням про поновлення процесуального строку, передбаченого на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, яке позитивного розглянуто судом, можливо прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення та постановити ухвалу в загальному порядку.

Отже, якщо заяву про перегляд заочного рішення подано до суду без дотримання строків, визначених статтею 284 ЦПК України, та без відповідного клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, у суду відсутні підстави для її прийняття до розгляду або залишення без руху.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року позовні вимоги було задоволено в повному обсязі та стягнуто з ОСОБА_2 , який був відповідачем у справі, суму страхового відшкодування у розмірі 102848 грн. 10 коп., судовий збір у розмірі 1535 грн. 23 коп. та витрати на публікацію оголошення про виклик в судове засідання у засобах масової інформації у розмірі 420 грн.

Відповідно до супровідного листа, Дарницьким районним судом м. Києва 16 червня 2016 року було надіслано копію вказаного заочного рішення на адресу ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ).

ОСОБА_2 отримав копію заочного рішення суду першої інстанції 20 червня 2016 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 75).

Відповідно до відповіді Управління державної реєстрації відділу ДРАЦС ГТУЮ у м. Києві ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер, про що складено актовий запис про смерть №17141 від 09 листопада 2016 року.

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) вбачається, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та відкрита спадкова справа (а.с. 107).

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15 січня 2020 року було задоволено заяву ТОВ «Страхова компанія «ВіДі-Страхування» про заміну сторони виконавчого провадження правонаступником та замінено сторону у виконавчому листі №753/4944 на суму 102848,10 грн. та у виконавчому листі № 753/4944/16 на суму 1955,23 грн., виданих Дарницьким районним судом м. Києва 30 серпня 2016 року на виконання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року по справі №753/4944/16ц за позовом товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі-Страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, а саме: боржника ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ) на його правонаступника - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 ).

ОСОБА_1 , як правонаступник померлого ОСОБА_2 , 08 січня 2020 року звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про видачу копії заочного рішення суду від 16 червня 2016 року (а.с. 153), та яку отримав в день звернення, тобто 08 січня 2020 року.

Таким чином, ОСОБА_1 отримавши копію заочного рішення лише 08 січня 2020 року, мав право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, за умови, що така заява буде подана протягом двадцяти днів з дня вручення копії заочного рішення.

Отже, ОСОБА_1 , звертаючись 20 січня 2020 року із заявою про перегляд заочного рішення, повинен був порушити перед судом першої інстанції питання про поновлення пропущеного строку на звернення з такою заявою.

Колегія суддів не погоджується із доводами ОСОБА_1 щодо того, що суд першої інстанції за відсутності заяви про поновлення строку зобов`язаний був залишити заяву без руху і надати ОСОБА_1 строк для подання клопотання про поновлення строку. Відповідно до вимог ст. 284 ЦПК України, стаття 185 ЦПК України (залишення заяви без руху) застосовується лише у випадку невідповідності форми та змісту заяви вимогам ст. 284 ЦПК України.

Тобто, у порівнянні із частиною третьою статті 357 та частиною третьою статті 393 ЦПК України, які містять можливість залишення апеляційної/касаційної скарги без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтями 354, 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними, стаття 285 ЦПК України передбачає виключний перелік підстав для залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху, серед яких відсутня така підстава, як неподання клопотання про поновлення процесуального строку.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно зазначив про те, що в разі подання до суду заяви про перегляд заочного рішення без дотримання строків, визначених ст. 284 ЦПК України, та без відповідного клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, у суду були відсутні підстави для її прийняття до розгляду та відсутні повноваження самостійно вирішувати питання про поновлення процесуального строку без відповідного звернення зацікавленої сторони.

Доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції було порушено порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, не призначено дату розгляду такої заяви та не викликано учасників справи в судове засідання оцінюються судом апеляційної інстанції критично, з урахуванням такого.

У відповідності до положень глави 11 ЦПК України, суд першої інстанції може прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення та постановити ухвалу про залишення такої заяви без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку (частина третя статті 287 ЦПК України) лише у випадку подання належно оформленої заяви про перегляд заочного рішення (стаття 285 ЦПК України), яку подано у строки, визначені статтею 284 ЦПК України, або з відповідним клопотанням про поновлення процесуального строку, передбаченого на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, яке позитивно розглянуте судом.

Отже, якщо заяву про перегляд заочного рішення подано до суду без дотримання строків, визначених статтею 284 ЦПК України, та без відповідного клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, у суду першої інстанції відсутні підстави для прийняття такої заяви до розгляду, отже заява не розглядалась по суті, а тому сторони в судове засідання не викликались.

Не приймаються судом апеляційної інстанції й доводи скаржника про те, що судом першої інстанції не враховані позиції іншого суду щодо розгляду заяви про перегляд заочного рішення без клопотання про поновлення процесуального строку на її подання, оскільки врахування судом судової практики інших місцевих судів в аналогічних справах Цивільним процесуальним кодексом не передбачено.

Таким чином, залишення без розгляду заяви про перегляд заочного рішення не може вважатися обмеженнями права ОСОБА_1 на доступ до правосуддя, оскільки останній не був позбавлений права повторного звернення з аналогічною заявою з одночасним подавання клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду про залишення без розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, таким чином апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 284, 285, 367, 369, 374, 375 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 05 лютого 2020 року про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі Страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 03 лютого 2021 року.

Суддя-доповідач

Судді: