Справа №718/2833/21
Провадження №2/718/756/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.12.2021 року м. Кіцмань Чернівецька область

Кіцманський районний суд Чернівецької області у складі:

головуючої судді Мінів О.І.

секретаря судових засідань Анучкіної О.З.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Кіцмань цивільну справу № 718/2833/21 за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до сільської ради с . Брусниця Вижницького району Чернівецької області (адреса: с. Брусниця Вижницький район Чернівецька область) про визнання права власності на спадкове майно,-

У С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивача та відповідача.

Позивач ОСОБА_1 звернулася 22.11.2021 до Кіцманського районного суду Чернівецької області із позовом до сільської ради с . Брусниця Вижницького району Чернівецької області про визнання права власності на спадкове майно.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_2 . Після її смерті залишилося спадкове майно: право на земельну частку (пай) згідно сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЧВ №0057520.

Вказує, що спадкоємицею за законом майна, що залишилося після смерті ОСОБА_2 являється вона - дочка померлої. Інших утриманців та спадкоємців, передбачених законом у померлої немає.

Зазначає, що в установлений строк прийняла спадкове майно, так як постійно проживала з померлою, разом вели спільне господарство, доглядала мати, оскільки остання постійно хворіла, однак у нотаріальній конторі отримати свідоцтво про право на спадщину не має змоги, оскільки відсутні оригінали правовстановлюючих документів на частку (пай).

За таких обставин, з посиланням на норми закону, просить визнати за нею право власності на спадкове майно

Відзив на позовну заяву відповідачем у встановлений судом термін не подано.

Заяви, клопотання учасників справи інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 23 листопада 2021 року було прийнято зазначену вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи визначено проводити в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 02 грудня 2021 року (а.с.13).

У підготовче засідання 02.12.2021 року позивач ОСОБА_1 не прибула, однак скерувала 02.12.2021 до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала повністю та просила розглядати справу без її участі.

Представник відповідача сільський голова Шемчук В. у судове засідання також не прибув, однак на адресу суду 25.11.2021 року надійшла його заява, у якій зазначено, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно, визнає, наслідки визнання позову йому відомі. Просить суд справу розглянути без його участі.

Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних в суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч.1. ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У відповідності до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Крім того, ч.3 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Враховуючи подані до суду заяви, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

Фактичні обставини встановлені судом та зміст спірних правовідносин.

Судом встановлено, що згідно наявного в матеріалах справи копії актового запису про смерть серії НОМЕР_1 від 20.10.2017р., складеного виконавчим комітетом Брусницької сільської ради Кіцманського району Чернівецької області, ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.6 ).

Як вбачається із свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 08.07.1974 року, ОСОБА_2 являється матір`ю ОСОБА_3 (а.с. 7).

Згідно із свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 від 07.02.2003 року шлюб розірвано між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 (а.с.8).

Відповідно до даних довідки №2093, виданої виконкомом Брусницької сільської ради Вижницького району Чернівецької області 01.11.2021 року, померла ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_1 з 1987 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.9).

Відповідно до копії сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЧВ №0057520 від 18.02.1997 року, ОСОБА_2 на підставі рішення Кіцманської РДА від 30.01.1997 року №45, належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності колгоспу «Дружба», в с. Брусниця Кіцманського району Чернівецької області, розміром 1,04 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості). (а.с. 10).

Середня вартість земельної частки (паю), згідно інформаційної довідки відділу №7 (м. Кіцмань) Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, на час смерті становить - 6005 грн. (а.с. 11).

Норми права, які застосував суд, мотиви з яких виходив суд та оцінка суду.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Згідно ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Так, у відповідності до вимог ст.ст.12,13 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.2 ст.49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Як передбачено ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд немає обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Відповідно до ч.1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Виходячи із змісту ст. 392 ЦК України право власності встановлюється в судовому порядку, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Зважаючи на вимоги ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ч. 1ст. 1220 ЦК України). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч.1ст. 1221 ЦК України).

Стаття 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ст.524 ЦК УРСР, спадкування здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.

Статтею 529 ЦК УРСР передбачено, що при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Згідно зі ст.ст.548,549 Цивільного кодексу УРСР для прийняття спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається такою, що належить спадкоємцю, з часу відкриття спадщини. Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він, зокрема, фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Таким чином, у відповідності до ч.1 ст.549 ЦК УРСР позивачвважається таким, що прийняв спадщину після смерті батька, оскільки вступив в управління спадковим майном, проживав разом з спадкодавцем.

Відповідно до абзацу 3 ст. 1 Указу Президента України №720 від 8 серпня 1995 року «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» (далі Указ), паювання земель передбачає визначення розміру земельної частки (паю) у колективній власності на землю кожного члена колективного сільськогосподарського підприємства, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства без виділення земельних ділянок в натурі (на місцевості). Право на земельну частку (пай) мають члени колективного сільськогосподарського підприємства, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства, в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються членами зазначеного підприємства, кооперативу, товариства, відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю (ст. 2 Указу).

Відповідно до п.11 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року при вирішенні спору про спадкування права на земельну частку (пай) основним документом, що посвідчує таке право, є сертифікат про право на земельну частку (пай).

Відповідно до ст.1 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» право на земельну частку (пай) мають громадяни спадкоємці права на земельну частку (пай), посвідченого сертифікатом.

Відповідно до положень п.24 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» №7 від 16 квітня 2004 року сертифікати на право на земельну частку (пай) є дійсними до виділення земельної ділянки в натурі (на місцевості) та видачі державного акта про право власності на землю (пункт 17 розділу Х «Перехідні положення» ЗК України). Член КСП, включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта, і в разі його смерті успадкування права на земельний пай здійснюється за нормами ЦК, у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на право на земельну частку (пай). Невнесення до зазначеного вище списку особи, яка була членом КСП на час передачі у колективну власність землі, не може позбавити її права на земельну частку.

Крім того, суд зважає і на те, що у відповідності до роз`яснення ВССУ у п.3.1 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року, право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України).

За таких обставин, позивач, який є спадкоємцем майна за законом, спадщину прийняв, оскільки фактично вступив в управління спадковим майном, на час відкриття спадщини не заявив про відмову від неї, однак позбавлений можливості оформити право власності на вказане у позові спадкове майно (земельну частку (пай) через відсутність у нього оригіналів правовстановлюючих документів на неї.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню у зв`язку з визнанням заявлених вимог відповідачем, за наявності законних на те підстав, беручи наявність відповідні положення Цивільного кодексу України, ЦК УРСР, та відсутність оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно, що позбавляє позивача можливості реалізувати своє право на спадкування в іншому порядку, а також враховуючи при цьому те, що задоволення позову в такому випадку не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси третіх осіб.

На підставі ст.ст. 328, 346, 392, 1216-1218, 1220-1221, 1223, 1261, 1268 ЦК України, ст.ст. 524, 529, 548, 549 ЦК УРСР та керуючись ст.ст. 12,13, 16, 49, 82, 200,206, 211, 247, 263 - 265, 268,273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до сільської ради с . Брусниця Вижницького району Чернівецької області про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право на земельну частку (пай), згідно сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЧВ №0057520 від 18.02.1997 року, яка перебуває у колективній власності колгоспу «Дружба», в с. Брусниця Кіцманського району Чернівецької області, розміром 1,04 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), вартістю 6005 гривень, що належав ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судове рішення не проголошувалося в силу ч. 4 ст. 268 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: О.І.Мінів