Провадження №2/359/1468/2021
УХВАЛА

Іменем України

29 січня 2021 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Журавський В.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до інституту розведення і генетики тварин імені В.М. Зубця Національної академії аграрних наук України про визнання незаконним звільнення, скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, яким просить:

- визнати незаконним та скасувати наказ інституту розведення і генетики тварин ім. М.В. Зубця НААН України від 11 грудня 2020 року №80-к про звільнення її з посади провідного юрисконсульта;

- поновити її на посаді провідного юрисконсульта інституту розведення і генетики тварин ім. М.В. Зубця НААН України;

- стягнути з інституту розведення і генетики тварин ім. М.В. Зубця НААН України середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 11 грудня 2020 року по день ухвалення рішення.

Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 30 грудня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, з наданням строку для усунення недоліків, які вона містила.

За змістом ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На виконання ухвали судді Бориспільського міськрайонного суду від 30 грудня 2020 року ОСОБА_1 направила до суду заяву про усунення недоліків, якою просить:

- визнати її звільнення незаконним;

- визнати наказ інституту розведення і генетики тварин ім. М.В. Зубця НААН України від 11 грудня 2020 року №80-к, незаконним та таким, що підлягає скасуванню;

- поновити її на посаді провідного юрисконсульта інституту розведення і генетики тварин ім. М.В. Зубця НААН України, з 11 грудня 2020 року;

- стягнути з інституту розведення і генетики тварин ім. М.В. Зубця НААН України середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 11 грудня 2020 року по день ухвалення рішення;

- стягнути з інституту розведення і генетики тварин ім. М.В. Зубця НААН України завдану моральну шкоду у розмірі 12000 гривень;

- застосувати ст.237 КЗпП України та покласти матеріальну відповідальність на службову особу (директора), винного в незаконному звільненні.

Крім цього, ОСОБА_1 надала клопотання про звільнення її від сплати судового збору за позовну вимогу про відшкодування завданої моральної шкоди.

Разом з цим, у заяві про усунення недоліків позивач пред`явила нові позовні вимоги: про стягнення з інституту розведення і генетики тварин ім. М.В. Зубця НААН України моральної шкоди у розмірі 12000 гривень, а також про покладення матеріальної відповідальності на директора (службову особу), винного в її незаконному звільненні.

За вказаних обставин, подаючи до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви, ОСОБА_1 надала нову позовну з новими позовними вимогами.

На переконання судді, подання нової позовної заяви не є усуненням недоліків позовної заяви, з огляду на наступне.

Так, в ухвалі Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30 грудня 2020 року судом чітко зазначено спосіб усунення недоліків, а тому позивач повинен був усунути такі недоліки у спосіб, встановлений судом.

Крім того, збільшення чи зменшення розміру позовних вимог є зміною кількісних показників, в яких виражається позовна вимога (збільшення чи зменшення ціни позову). В той же час, під зміною розміру позовних вимог не можна розуміти заявлення ще однієї чи кількох вимог додатково до викладених у позовній заяві - така дія кваліфікується як зміна предмета позову. Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог (наприклад, про визнання недійсним ще одного акта крім того, стосовно якого відповідну вимогу вже заявлено), то фактично також йдеться про подання іншого позову.

Отже, вимоги немайнового характеру не може бути збільшено або зменшено.

Більше того, право позивача на збільшення/зменшення розміру позовних вимог, зміну предмету, відмову від позовних вимог в частині може бути реалізовано після відкриття провадження у справі, а не на стадії залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суддя приходить до висновку, що позивачем не виконані вимоги, викладені в ухвалі судді Бориспільського міськрайонного суду від 30 грудня 2020 року, тому позовна заява підлягає поверненню ОСОБА_1 .

За змістом ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ч.3 та ч.7 ст.185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інституту розведення і генетики тварин імені В.М. Зубця Національної академії аграрних наук України про визнання незаконним звільнення, скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення позовної заяви не позбавляє її права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення.

Суддя: підпис

оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський