Єдиний унікальний номер № 616/628/19
Провадження № 2/616/4/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку

з повторною неявкою позивача в судове засідання

Іменем України

27 січня 2021 року Великобурлуцький районний суд

Харківської області

в складі: головуючого - судді РИКОВА М.І.

при секретарі ШЕГДИ В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Великий Бурлук цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , територіальної громади Приколотнянської селищної ради в особі Приколотнянської селищної ради Великобурлуцького району Харківської області про визнання права власності на частку в квартирі в порядку спадкування за заповітом та за зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про припинення права на частку у спільному майні та визнання права власності на 1/4 частку квартири,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , територіальної громади Приколотнянської селищної ради в особі Приколотнянської селищної ради Великобурлуцького району Харківської області в якій просить визнати за нею - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженкою с. Устинівка, Великобурлуцького району Харківської області, мешканкою АДРЕСА_1 , право власності на 1/4 частку в квартирі АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за заповітом після ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В судове засідання позивач за первісним позовом ОСОБА_1 в черговий раз не з`явилась, хоча належним чином кожного разу була сповіщена про час та місце розгляду справи. Судові засідання по справі були призначені на 11 грудня 2020 року, 18 грудня 2020 року, 13 січня 2021 року, 27 січня 2021 року. Судові повістки були направлені на адресу позивачки ОСОБА_1 вказану в позовній заяві. ОСОБА_1 судові повістки отримувала завчасно про що свідчать відмітки в рекомендованих повідомлення про вручення поштових відправлень (т.2 а.с.85,101,121,129), однак в судове засідання жодного разу не з`явилася, про причини неявки суд не сповістила та заяв чи клопотань від неї до суду не надходило.

Представник відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (за первісним позовом) адвокат Кабанець О.В. надав заяву в якій просив провести судове засідання за відсутності сторін, вказавши, що вимоги за зустрічним позовом підтримують в повному обсязі (т.2 а.с.121).

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що первісна позовна заява підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Судом було встановлено, що ОСОБА_1 звернулась до Великобурлуцького районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , територіальної громади Приколотнянської селищної ради в особі Приколотнянської селищної ради Великобурлуцького району Харківської області в якій просить визнати за нею - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженкою с. Устинівка, Великобурлуцького району Харківської області, мешканкою АДРЕСА_1 , право власності на 1/4 частку в квартирі АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за заповітом після ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Великобурлуцького районного суду Харківської області від 02 січня 2020 року відкрито провадження по даній справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Великобурлуцького районного суду Харківської області від 13 липня 2020 року об`єднано вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про припинення права на частку у спільному майні та визнання права власності на 1/4 частку квартири в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , територіальної громади Приколотнянської селищної ради в особі Приколотнянської селищної ради Великобурлуцького району Харківської області про визнання права власності на частку в квартирі в порядку спадкування за заповітом.

17 листопада 2020 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

ОСОБА_1 судовою повісткою була викликана в судове засідання на 11 грудня 2020 року (судову повістку отримала особисто 21 листопада 2020 року, т.2 а.с.85), на 18 грудня 2020 року (судову повістку отримала особисто 17 грудня 2020 року, т.2 а.с.101), 13 січня 2021 року (судову повістку отримала особисто 05 січня 2021 року, т.2 а.с.121), 27 січня 2021 року (судову повістку отримала особисто 16 січня 2021 року, т.2 а.с.129), однак жодного разу не з`явилась. Про причини своїх неявок суд не сповістила.

Відповідно до ст.ст.12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності та диспозитивності. Особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених ст.ст. 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно (ч.1 ст.44 ЦПК України).

Згідно з ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість з`явлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Згідно з ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Вказані положення також зазначені у п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, відповідно до якого суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Законом передбачено право суду залишити позовну заяву без розгляду за наявності таких умов у сукупності: позивача належним чином повідомлено про час і місце розгляду справи; позивач повторно не з`явився в судове засідання; від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Вищевказане положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст.210 ЦПК України та ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.5 ст.142 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч.2 ст.257 ЦПК України).

Отже, згідно із вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і це не може бути підставою для скасування постановленої ним ухвали про залишення заяви без розгляду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі - Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст.17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Судом встановлено, що позивач за первісним позовом ОСОБА_1 по справі неодноразово, завчасно та належним чином повідомлялась про час та місце розгляду справи, проте до суду жодного разу для розгляду справи по суті не з`явилась, заяв про розгляд справи за її відсутності не надала.

Таким чином, обставини неявки у судові засідання позивача за первісним позовом ОСОБА_1 , якій було відомо про наявність цивільної справи в суді, неодноразові виклики її в судові засідання, дають підстави стверджувати про неналежне здійснення ОСОБА_1 своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що призводить до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час, не може бути вирішена по суті.

У зв`язку з тим, що позивач за первісним позовом ОСОБА_1 в четвертий раз не з`явилась в судове засідання без поважних причин, заяви про розгляд справи за її відсутності не подавала, суд не вбачає підстав для визнання поважними причин неявки позивача в судові засідання і розцінює як втрату інтересу до позову, а тому в зв`язку з повторною неявкою вважає за необхідне на підставі ст.257 ЦПК України залишити позовні вимоги ОСОБА_1 без розгляду.

Керуючись ст.ст.43,44,131,223,257,260,353-355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , територіальної громади Приколотнянської селищної ради в особі Приколотнянської селищної ради Великобурлуцького району Харківської області про визнання права власності на частку в квартирі в порядку спадкування за заповітом - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Великобурлуцький районний суд Харківської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий - Суддя Великобурлуцького районного суду

Харківської області М.І.РИКОВ