Житомирський апеляційний суд
Справа №935/1812/19 Головуючий у 1-й інст. Данилюк О. С.
Категорія 84 Доповідач Коломієць О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2021 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Коломієць О.С,

суддів Шевчук А.М, Талько О.Б.

за участю секретаря

судового засідання Дяченко Ю.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Житомирі цивільну справу №935/1812/19 за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Житомирській області Центрально-західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Хмельницький), Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», ОСОБА_2 , про скасування результатів визначення вартості та оцінки описаного та арештованого майна, зобов`язання усунути порушення, скасування електронних торгів

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Брусилівського районного суду Житомирської області від 21 травня 2021 року, яка постановлена суддею Данилюк О.С.

в с т а н о в и в:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із скаргою на дії державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Житомирській області Центрально-західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Хмельницький), в якій просила скасувати результати визначення вартості та оцінки описаного та арештованого майна ОСОБА_1 , а також зобов`язати посадову особу органу державної виконавчої служби скасувати результати оцінки описаного та арештованого майна, а саме: приміщення магазину загальною площею 36,1 м?, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , та земельної ділянки, на якій розташований магазин, та скасувати електронні торги з продажу вказаного майна, призначені на 10.10.2019 в державному підприємстві «СЕТАМ».

Свої вимоги обґрунтовувала тим, що на виконання рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 04.12.2014 року відділом примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області відкрито зведене виконавче провадження №ЗП 46195823 щодо стягнення з неї заборгованості на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та держави на загальну суму 1 551 412,37 грн, в межах якого проведено оцінку належного їй арештованого майна: нежилого приміщення магазину загальною площею 36,1 м?, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , вартість якого оцінена станом на 16.08.2019 року у розмірі 356 035 грн, та земельної ділянки, на якій розташований магазин, вартість якої оцінена станом на 16.08.2019 р. у розмірі 22390,00 грн, та призначено електронні торги з продажу вказаного майна. Зазначає, що з результатами такої оцінки скаржник не згодна, оскільки вказана оцінка проводилась у її відсутність та відсутність її представника, та, на її думку, суттєво занижена, враховуючи попередню оцінку вартості майна, викладену у звіті № 181030-П від 20.11.2018.

Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 21 травня 2021 року у задоволенні скарги відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу суду, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що продаж на відкритих торгах 22.11.2019 належного їй майна за заниженою ціною, яка не відповідає ринковій, що підтверджується звітом про проведення оцінки майна №181030-П від 20.11.2018, завдає їй як власнику, прямих збитків. При цьому, суд першої інстанції не звернув уваги, що в основу звіту експертом покладено технічний паспорт від 23.02.2004 року, який не відповідає актуальному технічному стану нерухомого майна на час її проведення, оскільки експерт не врахував реконструкцію магазину, яка була проведена заявником, за результатами якого була збільшена площа вказаного приміщення та проведені відповідні комунікації. Також, справу було розглянуто за відсутності апелянта, хоча остання надіслала до суду клопотання про її відкладення через введення карантину на території України, у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), а її представник не був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, що є безумовною підставою для скасування судового рішення. Зазначене дає підстави стверджувати, що у даній справі не були зібрані всі докази, які дозволяють встановити та оцінити обставини, які є предметом судового розгляду, тому дана ухвала є незаконною та підлягає скануванню.

В судове засідання боржник ОСОБА_1 повторно не з`явилась, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення 11.10.2021 судової повістки. Надіслала до суду клопотання про допуск до участі у розгляді справи її представника за дорученням ОСОБА_3 . Разом з тим, протокольною ухвалою суду від 27 вересня 2021 року вказаний представник не був допущений до участі у розгляді справи, оскільки ОСОБА_3 не є адвокатом, тому відповідно до положень ч.1,2 ст.60 ЦПК України, враховуючи, що дана справа не є малозначною, не може представляти інтереси апелянта у даній справі. При цьому явку будь-якого іншого представника ОСОБА_1 в судове засідання на 29.11.2021 не забезпечила.

Інші учасники справи в судове засідання також не з`явилися, хоча про дату час та місце розгляду справи були повідомлені. Від заінтересованої особи ОСОБА_2 до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. При цьому зазначає, що доводи скарги ОСОБА_1 є безпідставними, оскільки остання не надала суду доказів, які б підвереджували факт невірної оцінки приміщення магазину. Крім того, на даний час він є переможцем електронних торгів та в листопаді 2019 року отримав акт державного виконавця про їх проведення, який підтверджує факт виникнення права власності на придбане майно.

За приписами ст. 372 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З урахуванням наведеного, колегія суддів здійснює розгляд справи за відсутності всіх учасників справи, які не з`явились в судове засідання та без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Відмовляючи у задоволенні скарги, районний суд не встановив порушень, допущених державним виконавцем при проведенні оцінки нерухомого майна, які б стали підставою для визнання неправомірними його дій, скасування результатів оцінки майна та електронних торгів з його реалізації.

Проте повністю з таким висновком суду погодитись неможливо виходячи з наступного.

Судом під час розгляду справи було встановлено, що на виконанні у відділі примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Житомирській області Центрально-західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Хмельницький) перебуває зведене виконавче провадження №56614967 з виконання виконавчого листа № 280/1051/14-ц, виданого 04 грудня 2014 року Коростишівським районним судом Житомирської області, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитними договорами та судових витрат на користь держави на загальну суму 1 551 412 грн. 37 коп.

Постановою державного виконавця у вказаному виконавчому провадженні від 26.07.2019 було проведено опис та накладено арешт на майно, належне на праві власності ОСОБА_1 , а саме: на нежиле приміщення магазину загальною площею 36,1 кв. м. та земельну ділянку площею 0,0098 га з кадастровим номером :01:006:0278, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.38 т.1).

09 серпня 2019 року державним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання ОСОБА_4 у зведеному виконавчому провадженні для визначення ринкової вартості описаного й арештованого майна боржника ОСОБА_1

29 серпня 2019 року за вихідним № 3.2/12260 боржнику ОСОБА_1 було надіслано повідомлення про результати оцінки описаного та арештованого постановою державного виконавця від 26.07.2019 майна, проведеної суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4 на підставі постанови державного виконавця про призначення експерта від 09.08.2019 (а.с.34-35 т.1).

Згідно звіту суб`єкта оціночної діяльності № 190809-П від 16.08.2019 про незалежну оцінку вартості майна ОСОБА_1 , ринкова вартість майна нежитлового приміщення магазину, загальною площею 36,1 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , без ПДВ становить 356 035 грн., земельної ділянки загальною площею 0,0098 га, з кадастровим номером :01:006:0278, розташованої за цією ж адресою, без ПДВ становить 22 390 грн. (а.с.132-163 т. 1).

Згідно ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» (далі - Закон) державний виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів примусового виконання рішень, неупереджено, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Згідно ч. 1 ст. 50 Закону звернення стягнення на об`єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна.

При цьому відповідно ч. 1, 2 ст. 57 Закону визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника.

Частинами 3, 4 ст. 57 Закону передбачено, що у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Згідно ч. 5, 6 ст. 57 Закону виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Під час розгляду справи було встановлено, що у зв`язку із тим, що сторони не дійшли згоди щодо вартості майна, державним виконавцем 09 серпня 2019 року винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності для визначення ринкової вартості описаного й арештованого майна боржника ОСОБА_1

29 серпня 2019 року боржнику ОСОБА_1 було надіслано повідомлення про результати оцінки описаного та арештованого майна, проведеної суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4 . Боржнику також було направлено звіт про оцінку майна, який був отриманий її представником 26 вересня 2019 року (а.с.34,35, зворот т.1).

Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», а також Національним стандартом № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою КМУ 10.09.2003 № 1440, передбачено процедуру рецензування звіту про оцінку майна, яке полягає у неупередженому об`єктивному розгляді оцінки майна особою, яка не має особистої матеріальної або іншої заінтересованості в результатах такої оцінки, відповідно до напряму та спеціалізації її кваліфікаційного свідоцтва.

Разом з тим, правом на проведення рецензування звіту про оцінку майна сторона боржника не скористалася.

Однак, у зв`язку з надходженням до суду скарги ОСОБА_1 відділом примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Житомирській області Центрально-західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Хмельницький) було замовлено рецензування звіту про оцінку майна ОСОБА_1 № 190809-П (а.с.160 т.1).

Зі змісту рецензії від 26 лютого 2020 року, складеної суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_5 , який має відповідний сертифікат суб`єкта оціночної діяльності № 2744 від 04.05.2005, звіт про незалежну оцінку майна ОСОБА_1 № 190809-П від 16.08.2019 повністю відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність проведеної оцінки (а.с.161-163 т.1).

При цьому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що посилання боржника на заниження суб`єктом оціночної діяльності у своєму звіті від 16.08.2019 року ринкової вартості належного їй майна, порівняно з вартістю визначеною в аналогічному звіті від 20.11.2018 № 181030-П є безпідставними, оскільки згідно ч. 6 ст.57 ЗУ «Про виконавче провадження» звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності; після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Тобто звіт № 181030-П від 20.11.2018 про незалежну оцінку вартості майна ОСОБА_1 після 20.04.2019 втратив свою чинність, в зв"язку з чим відомості, що в ньому містились на момент проведення повторної оцінки вартості майна ОСОБА_1 , не можна вважати достовірними.

Також колегія суддів відхиляє доводи про те, що в основу звіту експертом покладено технічний паспорт від 23.02.2004 року, який не відповідає актуальному технічному стану нерухомого майна на час його проведення, через неврахування експертом реконструкції магазину, проведеної заявником, за результатами якої була збільшена площа вказаного приміщення та проведені відповідні комунікації, оскільки доказів про отримання дозволів на проведення реконструкції спірного магазину та реєстрації таких змін у встановленому законом порядку, матеріали справи не містять.

Отже, установивши, що державний виконавець при вчиненні виконавчих дій щодо визначення вартості майна боржника, зокрема, під час визначення суб`єкта оціночної діяльності, доручення йому подати звіт про оцінку майна, діяв в межах наданих йому повноважень, в порядок та у спосіб, визначені законодавством України, а висновки, викладені у звіті про незалежну оцінку вартості майна ОСОБА_1 у встановлений законом спосіб не спростовані, районний суд дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні скарги в частині щодо скасування результатів визначення вартості та оцінки описаного та арештованого майна боржника.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу розглянуто за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

З матеріалів справи вбачається, що розгляд справи відкладався неодноразово за клопотанням боржника ОСОБА_1 через введення карантину на території України у зв`язку з епідемію, спричиненою коронавірусною хворобою, та неможливістю її особистої явки та її представника в судові засідання через хворобливий стан, відсутність вакцинації тощо. Клопотань щодо проведення судового засідання за її участю в режимі відеоконференції, матеріали справи не містять. Разом з тим, про судове засідання 21.05.2021 року, в якому було постановлено оскаржуване судове рішення, позивач була повідомлена особисто, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення їй особисто 19.04.2021 судової повістки (а.с.105 т.2). Таким чином ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового засідання, тому розгляд справи за її відсутності не може бути підставою для скасування ухвали районного суду.

Інші доводи скарги є такими, що не дають підстав вважати, що судове рішення не відповідає матеріалам справи, встановленим фактичним обставинам та вимогам матеріального та процесуального закону.

Разом з тим, вимоги скаржника щодо скасування результатів електронних торгів підлягають залишенню без розгляду виходячи з наступного.

Під час розгляду справи було встановлено, що 02.09.2019 року на адресу ДП «Сетам» державним виконавцем направлено заявку та пакет документів для внесення майна боржника до системи електронних торгів для його подальшої реалізації.

10 вересня 2019 року на публічному веб-сайті за посиланням https//setam.net.ua/auction/375571, оприлюднена інформація про продаж лота № 374114 (Предмет іпотеки. Магазин загальною площею 36.1 кв.м. та земельна ділянка заг. площею 0.0098 га, кад. ном. :01:006:0278, за адресою: АДРЕСА_1 ).

Згідно протоколу проведення електронних торгів № 374114 від 10.10.2019 торги не відбулись в зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів.

23 жовтня 2019 року на публічному веб-сайті за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 , оприлюднена інформація про повторний продаж нерухомого майна.

Згідно протоколу № 447338 від 22.11.2019 торги відбулись за ціною 302740,00 грн. За результатами проведення електронних торгів переможцю торгів ОСОБА_2 видано акт проведення електронних торгів.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 ЦК України).

Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання прилюдних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового положення та інших норм законодавства при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати прилюдних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати прилюдних торгів.

Разом із тим необхідно зазначити, що оскільки виходячи зі змісту частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Дотримуючись висновків, наведених у постановах Верховного Суду України від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, від 16 листопада 2016 року у справі № 6-1655цс16 та від 14 червня 2017 року у справі № 6-1804цс16, Верховний Суд підкреслює, що правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів.

Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Враховуючи, що за обставинами цієї справи електронні торги вже проведені з оголошенням переможця, тобто покупця ОСОБА_2 , останнім перераховані кошти за придбане з торгів спірне майно, тому ефективним способом захисту прав боржника ОСОБА_1 , яка оспорює дії, які передували проведенню торгів, так і результат торгів, є звернення до суду з позовом із залученням до участі у справі переможця торгів, стягувача, державного виконавця та організатора торгів як відповідачів.

Аналогічні висновки сформульовано у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 1421/5229/12-ц (провадження № 14-194цс18) та у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 16 листопада 2016 року у справі № 6-1655цс16, від 14 червня 2017 року у справі № 6-1804цс16.

З урахуванням наведеного, ухвала суду в частині відмови у задоволенні скарги ОСОБА_1 про скасування електронних торгів по реалізації нерухомого майнапідлягає скасуванню, а скарга на дії державного виконавця в цій частині підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Брусилівського районного суду Житомирської області від 21 травня 2021 рокув частині відмови у задоволенні скарги ОСОБА_1 про скасування електронних торгів по реалізації нерухомого майна приміщення магазину, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , скасувати та постановити нове судове рішення, яким вказані вимоги залишити без розгляду.

В решті ухвалу суду залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 2 грудня 2021 року.

Головуючий Судді