Справа № 209/2530/21
Провадження № 2/209/1062/21
"29" листопада 2021 р. м. Кам`янське
Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Багбая Є.Д.
за участі секретаря Полухіної Г.О .
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про стягнення моральної шкоди, заподіяної затопленням приміщення,-
Ухвалою суду від 12 серпня 2021 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання в порядку спрощеного провадження.
Представник позивача в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала у повному обсязі, згодна на заочний розгляд справи та винесення заочного рішення.
Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, згідно з вимогами ст. 128, 131 ЦПК України. Є достатньо матеріалів про права та відносини сторін, потрібність дачі особистих пояснень відповідачем відсутня, суд вважає за можливе розглядати справу за її відсутності. Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України - суд зважаючи на наявність законних підстав приходить до висновку про можливість у відповідності до вимог ст.223 ЦПК України ухвалити рішення про задоволення позову на підставі наданих сторонами доказів, без вислуховування особистих пояснень відповідача по справі.
Третя особа по справі - ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує.
Суд вважає за можливе слухати справу за відсутністю учасників справи згідно вимог ч.3 ст. 211 ЦПК України. Вивчивши письмові докази, вивчивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та дослідивши їх доказами, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
У судовому засіданні встановлені судом обставини та визначені до них правовідносини:
ОСОБА_5 є власником магазину непродовольчих товарів на підставі договору купівлі-продажу від 13.11.2017 року зареєстрованого в реєстрі під № 1849 /а.с.13-14/ та відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 103558666 від 13.11.2017 року /а.с.15/.
01 квітня 2020 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 був укладений договір оренди приміщення, що підтверджується його копією /а.с.16-17/.
Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання ( або холодного водопостачання) від 14 серпня 2020 року складеного КП КМР «Управляюча компанія з обслуговування житлового фонду» комісією у складі техніків: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 проведено огляд приміщення за адресою: АДРЕСА_1 де виявлено наступне: Кабінет - стіни поштукатурені і пофарбовані водоімульсійною фарбою: видно сліди затікання у розмірі 1 * 1 кв. м.; Підлога - вкрита плиткою, на підлозі видно розводи. При залитті кабінету було пошкоджено офісні меблі, а саме: - 3 столи, виготовлені з плити ОДСП розбухли та кромка ПВХ (пластикова) відклеїлась. Ноутбук «HP 15-da 0466 ur». Кабінет - стіна суміжна з іншим кабінетом поштукатурена і пофарбована водоімульсіонкою, на ній видно руді розводи у розмірі 2,50*1,5 кв.м., до стіни прибиті панелі ОДСП (9,1*2,5кв.м.), які розбухли. Підлога - вкрита плиткою, на підлозі видно місцями розводи. Стеля - обшита плиткою «Армстронг», на ній видно сліди затікання, руді плями (4*0,60*0,60 кв. м). На момент складання акту причину залиття приміщення встановити не вдалося, так як доступ до квартири АДРЕСА_3 відсутній. Зі слів працівників приміщення причиною залиття приміщення став прорив внутрішньоквартирних мереж у квартирі АДРЕСА_3 поверхом вище. Як вбачається із розташування слідів залиття (зі стелі) причиною залиття стали дії мешканців квартири АДРЕСА_2 , яка знаходиться поверхом вище над обстежуваним приміщенням /а.с.18/.
Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 220595523 від 17.08.2019 року, квартира АДРЕСА_2 , належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 по 1/2 частці /а.с.25/.
Відповідно до довідки за матеріалами ЄО №9585 від 12.08.2020 року, виданою Дніпровським ВП за фактом залиття приміщення по АДРЕСА_1 позивачу відмовлено у внесенні даних відомостей до ЄРДР через відсутність складу кримінального правопорушення /а.с.19/.
Згідно з висновком експерта за результатами проведення експертно будівельно - технічного дослідження № 1005/08-20, виконаним на замовлення ОСОБА_1 від 29.08.2020 року, складеного 13.09.2020 року, на вирішення якої поставлені наступні питання: встановити розмір завданої матеріальної шкоди магазину непродовольчих товарів ( вбудоване приміщення 1,2) за адресою: АДРЕСА_1 в наслідок його залиття. Згідно висновку по питанню: розмір завданої матеріальної шкоди магазину непродовольчих товарів ( вбудоване приміщення 1,2) за адресою: АДРЕСА_1 в наслідок його залиття складає 8155,00 гривень /а.с.30-37/.
Згідно з ч. 1 ст. 22 ЦКУ особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України: «Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини».
Відповідно до вимог статті 177 Житлового кодексу України громадяни зобов`язані бережно ставитись до санітарно-технічного обладнання. Із змісту даної норми слідує, що особи, які є власниками житла або такі, які проживають у такому, повинні стежити за належним станом сантехприладів.
Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з положеннями статті 7 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади, пристрої, обладнання, що вийшли із ладу з його вини.
Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством.
Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.
Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону є підстави для висновку, що власники квартири зобов`язані утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником.
Відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вина останнього.
У відповідності до вимог п.1, 2 ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може хвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов як неявка в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо відповідач не з`явився буз поважних причин або без повідомлення таких причин, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З огляду на вищевикладені вимоги закону, суд оцінив подані сторонами докази і встановив, що залиття магазину непродовольчих товарів, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 та яке мало місце 12 серпня 2020 року відбулося з вини відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , як власників квартири, з якої відбулося залиття приміщення позивача. При визначенні розміру майнової шкоди, що підлягає відшкодуванню, суд виходив з результатів висновку експерта за результатами проведення експертно будівельно - технічного дослідження, а також акту технічного огляду та діагностики комп`ютерної техніки. Вказаними доказами встановлений розмір майнової шкоди, завданий позивачу в розмірі 28 697,00 гривень. Позивачем не додані докази на підтвердження проведеного ремонту меблів в розмірі 7000,00 гривень, тому позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.
Крім того відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються:1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Як вбачається з матеріалів справи позивачем сплачено при подачі позовної заяви судовий збір у розмірі 908 грн. 00 коп.
Відтак на відповідачів слід покласти сплату судового збору пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі по 365 гривень з кожного боржника.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 12, 13, 81, 89, 141, 259, 263, 265, 280, 281 ЦПК України, суд-
Цивільний позов ОСОБА_1 (місце проживання - АДРЕСА_5 ) до ОСОБА_2 (місце реєстрації - АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 (місце реєстрації - АДРЕСА_2 ), третя особа: ОСОБА_4 (місце реєстрації - АДРЕСА_7 ) про стягнення моральної шкоди, заподіяної затопленням приміщення- задовольнити частково.
Стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації - АДРЕСА_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації - АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання - АДРЕСА_5 матеріальну шкоду у розмірі 28 697,00 ( двадцять вісім тисяч шістсот дев`яносто сім гривень) завданої затопленням приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_4 .
В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 судовий збір в розмірі 365 гривень.
Стягнути з ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 судовий збір в розмірі 365 гривень.
Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в загальному апеляційному порядку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя

Дніпровського районного суду

м. Дніпродзержинська Є.Д. Багбая