Провадження № 2/219/153/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.02.2021 року м. Бахмут

Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі головуючого судді Погрібної Н.М., за участю секретаря судового засідання Захарчук М.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-інвестиційна компанія «Будсервіс» про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні,

встановив:

17 грудня 2019 року до Артемівського міськрайонного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-інвестиційна компанія «Будсервіс» про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні, згідно якої позивач просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість по заробітній платі, що складає винагороду за трудовим договором від 03 вересня 2018 року в сумі 724 201,17 грн., а також середній заробіток за весь період затримки розрахунку по день ухвалення судового рішення.

Ухвалою суду від 18.12.2019 року провадження у зазначеній справі відкрито та призначено до підготовчого судового засідання.

До початку судового засідання від Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-інвестиційна компанія «Будсервіс» надійшло клопотання про відкладення судового засідання призначеного на 01.02.2021 року та залишення позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-інвестиційна компанія «Будсервіс» про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні, згідно якої позивач просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість по заробітній платі, що складає винагороду за трудовим договором від 03 вересня 2018 року в сумі 724 201,17 грн., а також середній заробіток за весь період затримки розрахунку по день ухвалення судового рішення, без руху. В обґрунтування вказаного клопотання вказували, що виплата добових не відноситься до складу заробітної плати, що прямо унормовано Інструкцією зі статистки заробітної плати, затвердженої наказом Державного комітету статистки України №5 від 13.01.2004 року, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за №114/8713, яка розроблена відповідно до Законів України «Про державну статистику» та «Про оплату праці» та можливе залишення позовної заяви без розгляду у разі ухилення позивача від виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали, додані до позовної заяви, суд приходить до наступного.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 р. у справі № 910/4518/16 зазначено, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінністатті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати. З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Крім того, суд також відмічає, що спір зі стягнення з роботодавця середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не відноситься до спору про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Враховуючи зміст ч. 1 ст. 117 КЗпП України, відшкодування середнього заробітку є видом відповідальності роботодавця за порушення строків виплати належних звільненому працівникові сум.

Таким чином, позивача від сплати судового збору за подання позову про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку не звільнено.

Закон позивача від сплати судового збору звільнив тільки за вимогою про стягнення заборгованості із заробітної плати.

За подання до суду позову про стягнення середнього заробітку за час затримки позивачем має бути сплачений судовий збір.

Ставки судового збору визначені статтею 4 Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи викладене, позивачем має бути сплачено судовий збір в розмірі 840,80 грн. за вимогу майнового характеру про стягнення з відповідача середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Платіжних квитанцій в підтвердження сплати судового збору в означеному розмірі позивачем до позову не додано.

Щодо посилання відповідача ТОВ «Будівельно-інвестиційна компанія «Будсервіс», що виплата добови не відноситься до складу заробітної плати, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 94 КЗпП України, положення якої кореспондуються із частиною першою статті 1 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Водночас згідно зі статтею 1 Конвенції Про захист заробітної плати № 95 термін «заробітна плата» означає, незалежно від назви й методу обчислення, будь-яку винагороду або заробіток, які можуть бути обчислені в грошах і встановлені угодою або національним законодавством, що їх роботодавець повинен заплатити працівникові за працю, яку виконано чи має бути виконано, або за послуги, котрі надано чи має бути надано.

У Рішенні від 15 жовтня 2013 року № 8-рп/2013 у справі щодо офіційного тлумачення положення частини другої статті 233 КЗпП України Конституційний Суд України зазначив, що поняття «заробітна плата» і «оплата праці», які використано у законах, що регулюють трудові правовідносини, є рівнозначними в аспекті наявності у сторін, які перебувають у трудових відносинах, прав і обов`язків щодо оплати праці, умов їх реалізації та наслідків, що мають настати у разі невиконання цих обов`язків, а також дійшов висновку, що під заробітною платою, що належить працівникові, необхідно розуміти усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових правовідносинах з роботодавцем, незалежно від того, чи було здійснене нарахування таких виплат.

03.09.2018 року між ТОВ «Будівельно-інвестиційна компанія «Будсервіс» та ОСОБА_1 укладено трудовий договір.

Таким чином, заробітною платою є винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку роботодавець (власник або уповноважений ним орган підприємства, установи, організації) виплачує працівникові за виконану ним роботу (усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій).

У відповідність до ч. ч. 11-13 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

У зв`язку з вищевикладеними обставинами суд вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху в частині вимог про стягнення середнього заробітку та надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з моменту отримання ухвали.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч. 2 ст. 198 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Клопотання відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-інвестиційна компанія «Будсервіс» про залишення позовної заяви без руху, задовольнити частково.

Позовну заяву в частині позовних вимог ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-інвестиційна компанія «Будсервіс» про стягнення середнього заробітку, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - 5 днів з моменту отримання ним копії ухвали.

Відкласти проведення підготовчого судового засідання по справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-інвестиційна компанія «Будсервіс» про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні, до 12 год.45 хв. 04.03.2021року.

Доручити Харківському окружному адміністративному суду(м. Харків майдан Свободи, 6), забезпечити проведення судового засідання, призначеного на 04.03.2021року на 12 годину 45 хвилин, в режимі відеоконференції, та виконати дії, передбачені ч. 9 ст. 212 ЦПК України.

Доручити Солом`янському районному суду міста Києва (м. Київ вул. Кривоноса, 25) забезпечити проведення судового засідання, призначеного на 04.03.2021року на 12 годину 45 хвилин, в режимі відеоконференції, та виконати дії, передбачені ч. 9 ст. 212 ЦПК України.

Копію ухвали про участь особи в судовому засіданні в режимі відеоконференції направити негайно до Харківського окружного адміністративного суду( м. Харків майдан Свободи, 6) та Печерському районному суду міста Києва (01601, м. Київ вул. Володимирська, 15), та особам, які братимуть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, представнику позивача - адвокату Надоля Є.В.(м. Харків пр. Правди, буд.7 корпус Г-7, офіс 264) та генеральному директору Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-інвестиційна компанія «Будсервіс» - Чоботюк О.І.(м. Київ пров. Нестерівський, буд.7/9 поверх 6.

Виклик сторін повторити.

Суддя Н.М. Погрібна