Провадження № 2/205/3749/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 листопада 2021 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Басова Н.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради про визнання права власності на квартиру,

ВСТАНОВИВ:

24 листопада 2021 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла вищезазначена позовна заява.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України, до відкриття провадження у справі суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, викладеним у статті 175, 177 цього Кодексу, чи підсудна справа даному суду, чи немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження суддя виходить із наступного.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Таким чином, позивачу необхідно вказати ціну позову.

Відповідно до п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно із п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, в позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує свої вимоги, не вказано відповідні норми матеріального права, якими регулюються спірні правовідносини, з зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог або наявність підстав для звільнення від доказування.

Разом з тим, позивач, заявляючи позовні вимоги про визнання за ним права власності на спільну сумісну квартиру замість ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , у викладі обставин не зазначає правові підстави, відповідно до яких можливо визнати право власності замість осіб, які померли, оскільки ст. ст. 355, 368-369 ЦК України, на які у своєму позові посилається позивач, регулюють правовідносини права спільної власності.

Крім того, в прохальній частині позову міститься вимога про допит свідків, яка не є позовною вимогою, а є по своїй суті клопотанням про допит свідків та має відповідати вимогам ст. 91 ЦПК України.

На підставі п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Крім того, в порушення вимог п. 8 ч. 1 ст. 175 ЦПК України позивачем у позовній заяві не зазначено про наявність оригіналів письмових або електронних доказів та в кого вони знаходяться.

Також в порушення п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс, і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

З урахуванням викладеного, суддя дійшов висновку, що позивачем не виконано вимоги ст. ст. 175, 177 ЦПК України, що відповідно до ч. 1 ст. 185 цього Кодексу є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 261, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради про визнання права власності на квартиру, залишити без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Позивачу необхідно надати виправлену позовну заяву, відповідно до кількості сторін у справі.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк усуне недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://ln.dp.court.gov.ua/

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.В. Басова