Справа № 645/6682/20
Провадження № 2-о/645/13/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 січня 2021 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі :

головуючого судді - Шарка О.П

секретаря судових засідань - Христенко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, --

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, в яеій просить встановити факт її проживання з ОСОБА_3 однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу з 01 січня 2004 року по день смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №8556.

В обгрунтування заяви заявник зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований та постійно проживав по АДРЕСА_1 , після його смерті відкрилася спадщина - 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала йому на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 10.02.1995р., виданого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду реєстраційний № 8-95-48377. Спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_3 не має. Спадкоємцем другої черги є

рідний брат померлого - ОСОБА_2 , у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гуменної А. А. звернулася заявник та ОСОБА_2 04 листопада 2020 року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу

Гуменна А.А. листом на ім`я заявника повідомила, що нею не надані документи, які підтверджують родинні та інші відносини зі спадкодавцем. Для встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу зі спадкодавцем

ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, заявник звернулась до суду з цією заявою. З 13 лютого 1982 року вони з ОСОБА_3 перебували в зареєстрованому шлюбі. Для

поліпшення житлових умов, ми хотіли отримати квартиру, нам необхідно було розірвати шлюб. 10 квітня 1985 року їх шлюб з ОСОБА_3 був розірваний, але вони залишилися проживати разом як чоловік та жінка. Квартиру вони так і не отримали, за сімейними обставинами, і з часу реєстрації шлюбу, з 1982 року, по день смерті ОСОБА_3 , вони проживали в квартирі АДРЕСА_1 . Зазначену квартиру отримала мати заявника ОСОБА_4 під час роботи на підприємстві. У вказаній квартирі заявник з ОСОБА_3 проживали як чоловік та жінка, разом з ними

проживала мати заявника ОСОБА_5 1995 році вищевказану квартиру вони приватизували на трьох осіб - заявник, ОСОБА_3 та ОСОБА_6 . Весь час, з 1985 року, вони продовжували проживали з ОСОБА_3 однією сім`єю як чоловік та дружина, мали спільний бюджет, вели спільне господарство, купували майно для спільного користування, зі спільного бюджету сплачували комунальні послуги за квартиру, в якій проживали, робили в ній ремонт. Вони працювали в одній організації, тому були разом майже 24

години на добу - разом ходили на роботу, разом відпочивали, святкували дні народження та свята, надавали один одному взаємну допомогу, піклувалися один про одного, тобто у них була справжня сім`я. Вони разом ходили укладати декларацію про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу і з 10.06.2018 року у них був один сімейний лікар. Після того, як АДРЕСА_1 була перейменована у АДРЕСА_1, ми з ОСОБА_3 12.04.2019 року разом ходили до Центру надання адміністративних послуг для внесення змін у паспорти. Декілька років тому ОСОБА_3 почав говорити, що їм необхідно знову зареєструвати шлюб, але потім він захворів і вони вирішили відкласти реєстрацію шлюбу на пізніший строк. Оскільки вони з ОСОБА_3 увесь час були разом, під час пандемії коронавірусу вони разом захворіли на СОVID-19, хвороба у них протікала дуже важко і від серцево- легеневої недостатності ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 помер, а заявниця ще більше двох місяців знаходилася у лікарні. Оскільки спадкодавець ОСОБА_3 помер майже раптово, вони не встигли будь-яким чином «узаконити» їх відносини. Встановлення факту проживання однією сім`єю з ОСОБА_3 без реєстрації шлюбу заявнику необхідно для оформлення спадкового майна, тобто такий факт породжує юридичні наслідки, а чинним законодавством не передбачено іншого порядку встановлення вищевказаного факту.

У судовому засіданні заявник підтримала заяву у повному обсязі, просила їх задовольнити, надала суду пояснення аналогічні викладеним вище.

Заінтересована особа ОСОБА_2 , у судовому засіданні зазначив, що обставини, викладені у заяві відповідають дійсності, підтвердив, що заявник та ОСОБА_3 проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

Допитані у судовому засіданні у якості свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 кожен окремо пояснили, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 протягом тривалого часу проживали однією сім`єю, вели спільне господарство.

Суд, вислухавши пояснення заявника, заінтересованої особи, свідків, дослідивши матеріали заяви приходить до висновку про задоволення заяви, виходячи з наступного.

У відповідності з п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суди розглядають справи про встановлення фактів проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Норми ч. 1 ст.294ЦПК України зобов`язують суд сприяти особам, під час розгляду справ окремого провадження, у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією та законами України їхніх прав, свобод та інтересів

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 від 12 червня 2020 року), який був зареєстрований та постійно проживав по АДРЕСА_1 , після його смерті відкрилася спадщина - 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала йому на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 10.02.1995р., виданого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду реєстраційний № 8-95-48377.

Спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_3 не має. Спадкоємцем другої черги є рідний брат померлого - ОСОБА_2 , у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гуменної А. А. звернулася заявник та ОСОБА_2 04 листопада 2020 року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гуменна А.А. листом на ім`я заявника повідомила, що нею не надані документи, які підтверджують родинні та інші відносини зі спадкодавцем.

У ході судового розгляду встановлено, та не оспорюється особами, які беруть участь у справі, поясненнями свідків, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстровані і фактично проживаючі за адресою: АДРЕСА_1 перебували у фактично шлюбних відносинах з 1982 року по день смерті останнього.

Окрім пояснень свідків факт їх сумісного проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки підтверджується наступними доказами: письмовим повідомленням приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гуменної А.А. від 04.11.2020р.; копією Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 09.07.2020р. копією довідки про зняття особи з реєстрації від04.08.2020р., виданої Департаментом реєстрації ХМР копією довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 04.08.2020р., копією Свідоцтва про право власності на житло від 10.02.1995р., виданого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду реєстраційний № 8-95-48377; копією свідоцтва про укладення шлюбу від 13.02.1982р. копією свідоцтва про розірвання шлюбу від 10.04.1985р., виданого

Фрунзенським відділом ЗАГС м.Харкова ОСОБА_3 копією паспорта

громадянина України ОСОБА_3 про перебування на обліку ОСОБА_3 копією декларації № 0000-ТА74-КТТР від 10.06.2018р. про вибір лікаря, який надає

первинну медичну допомогу ОСОБА_3 копією декларації №

0000-64Т8-55ТТ від 10.06.2018р. про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу ОСОБА_1 ; копією опису документів, що надано до ЦНАП для

отримання адміністративної послуги ОСОБА_3 , копією опису

документів, що надано до ЦНАП для отримання адміністративної послуги ОСОБА_1 , наданими фотографіями.

Пунктом 1 розділу VII Прикінцевих положень Сімейного кодексу України визначено, що цей Кодекс набирає чинності одночасно з набранням чинності Цивільним кодексом України, тобто з 1 січня 2004 року.

Виходячи з вищезазначених правових норм, факт проживання однією сім`єю чоловіка те жінки без реєстрації шлюбу набув юридичного значення після набрання чинності СК України та ЦК України з 1 січня 2004 року. Кодекс про шлюб та сім'ю УРСР не передбачав юридичних наслідків для чоловіка та жінки, які проживала разом без реєстрації шлюбу.

Згідно ч. ч. 2, 4 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Подружжя вважається сім`єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв`язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно.

Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

У листі Верховного Суду України від 01.01.2012 року щодо судової практики розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зазначено, що із прийняттям Сімейного кодексу України законодавець закріпив рівні права чоловіка та жінки, які проживають у незареєстрованому шлюбі, зокрема на придбане майно в період цього шлюбу, а в ЦК - право на спадщину. Слід звернути увагу, що оскільки СК набрав чинності з 1 січня 2004 р. і зворотної сили не має, то положення ст. 74 цього Кодексу застосовуються виключно до правовідносин, які виникли після дати набрання ним законної сили. Водночас слід зазначити, що проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них права першої черги спадкоємців спадкування за законом. До заяви про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу додаються документи та докази того, що між заявником та іншою особою (померлим) мали місце фактичні шлюбні стосунки (свідоцтва про народження дітей, довідки з місця проживання, свідчення свідків, листи ділового та особистого характеру тощо). Також це можуть бути: свідоцтво про смерть одного із «подружжя», свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько, виписки з погосподарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що «подружжя» вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства.

Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність правових підстав для задоволення заяви.

Керуючись ст.ст. 4, 76, 247, 265, 315, 319 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, - задовольнити.

Встановити факт що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , іпн. НОМЕР_2 , та ОСОБА_3 , проживали однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу з 01 січня 2004 року по день смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №8556.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційного скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 27 січня 2021 року

Надруковано в нарадчій кімнаті.

Головуючий-суддя: