ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7503/20
провадження № 2/753/258/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" січня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Заставенко М.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Долі М.А.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", треті особи: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Літвінов Артем Володимирович, про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2020 ОСОБА_3 звернувся в Дарницький районний суд м. Києва із позовною заявою до ОСОБА_2 , треті особи: ПАТ "Дельта Банк", Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Літвінов А.В., в якому просив суд витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності, індексний номер 2592096

Позовна заява обґрунтована тим, що 25.04.2013 між ПАТ "Астра Банк" та ОСОБА_3 укладено кредитний договір № 41023, за яким позивач отримав кредитну лінію з кредитним лімітом у розмірі 115 000 грн. В якості забезпечення виконання кредитних зобов`язань, між позивачем та банком був укладений іпотечний договір від 25.04.2013, відповідно до якого в іпотеку була передана квартира, що належала позивачеві, а саме квартиру АДРЕСА_1 . В грудні 2013року ОСОБА_3 повідомлено про відступлення права вимоги за кредитним та іпотечним договором на користь нового кредитора ПАТ "Дельта Банк". 27.07.2017 з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивач дізнався, що рішенням приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Літвінова А.В. від 02.03.2016, індексний номер 28561554, була проведена державна реєстрація права власності на належну ОСОБА_3 квартиру на користь ПАТ "Дельта Банк".Про здійснення державної реєстрації права власності на квартиру за ПАТ «Дельта Банк» позивач не повідомлявся. Після незаконного переведення на себе права власності на квартиру, банк відчужив її ОСОБА_2 за договором купівлі-продажу від 03.11.2018. Вважає, що відповідачем безпідставно набуто право власності на квартиру, оскільки банком було порушень порядок звернення стягнення на майно, а саме жодних повідомлень про звернення стягнення і про намір до вчинення таких дій стосовно квартири з боку банку та/або нотаріуса до позивача не надходило. Відсутнє підтвердження факту невиконання умов кредитного договору та іпотечного договору.Порушено порядок державної реєстрації речових прав, оскільки банком та державним реєстратором не було проведено перевірки виконання позивачем (як боржником) кредитного договору. Порушено адекватність співвідношення вартості майна із розміром заборгованості, так як загальна заборгованість по кредиту станом на березень 2016 становила 93 862,45 грн., а вартість квартири, на яку було звернуто стягнення - 1 095 913,50 грн. Поєднано позасудовий та судовий порядок звернення стягнення на майно, оскільки на момент проведення державної реєстрації права власності на квартиру за банком, в провадженні суду перебувала цивільна справа за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки. В результаті комплексного порушення законодавства України з боку банку та приватного нотаріуса, в умовах пасивної мовчазної згоди із такими діями відповідача ОСОБА_2 , було порушено права та законні інтереси позивача, що потребують захисту в порядку цивільного судочинства.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 17.06.2020 відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу призначено до розгляду в загальному позовному провадженні в підготовче засідання. Витребувано у приватного нотаріуса Літвінова А.В. належним чином завірені копії матеріалів реєстраційної справи від 02.03.2016 року, індексний номер 28561554, про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 на користь ПАТ "Дельта Банк" на підставі договору іпотеки.

04.08.2020 ОСОБА_2 подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив у задоволенні заявлених позовних вимог відмовити, посилаючись на наступне. 04.07.2018 ОСОБА_2 прийняв участь та переміг в електронному аукціоні з продажу однокімнатної квартири, загальною площею 39,3 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Ціна продажу квартири склала 571 000,00 грн. Вказаний аукціон було організовано в межах процедури ліквідації АТ "Дельта Банк". В подальшому 23.11.2018 між відповідачем та АТ "Дельта Банк" було укладено договір купівлі-продажу квартири, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савельєвим А.Ю., зареєстрований в реєстрі за № 2356. Позовна заява ОСОБА_3 про витребування майна фактично об'єднує кілька підстав, які є об'єктом розгляду судової справи № 753/13859/17 за позовом ОСОБА_3 до АТ "Дельта Банк", приватного нотаріуса Літвінова А.В., третя особа ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора щодо визнання за АТ "Дельта Банк" права власності на вказану квартиру, а також справи № 753/14104/18 за позовом ОСОБА_3 до АТ "Дельта Банк", Товарної біржі "Електронні торгові системи", третя особа ОСОБА_2 , про визнання недійсними прилюдних торгів.

15.09.2020 представник АТ "Дельта Банк" подав до суду пояснення по справі, в яких вказав про те, що 02.12.2013 відповідно до договору купівлі-продажу прав вимоги, АТ "Дельта Банк" набув прав вимоги по кредитному договору, укладеному між ПАТ "Астра Банк" та ОСОБА_3 25.04.2013. Оскільки позичальник умови кредитного договору належним чином не виконував, про що його неодноразово повідомлялося, в тому числі шляхом направлення письмової вимоги про виконання зобов'язань згідно умов кредитного договору. Однак зобов'язання не виконані, у зв'язку з чим у позичальника виникла заборгованість по кредитному договору. В рахунок виконання основного зобов'язання ПАТ "Дельта Банк" мав право звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття предмету іпотеки у власність згідно із застереженням про задоволення вимоги іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, що і було зроблено банком. 24.07.2018 відбувся електронний аукціон з продажу однокімнатної квартири АДРЕСА_1 , який був організований в межах процедури ліквідація АТ "Дельта Банк". В подальшому, за результатами проведеного аукціону, 23.11.2018 між АТ "Дельта Банк" та ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу вказаної квартири. Позивачем не доведено жодними доказами порушення його права, у зв'язку з чим заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 28.09.2020 закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті.

29.10.2020 ОСОБА_2 подав до суду додаткові пояснення у справі.

В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав, та просив суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 щодо задоволення заявлених позовних вимог заперечував, просив суд відмовити у їх задоволенні.

Інші учасники справи у судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суду не повідомили, тому суд ухвалив розглядати справу у їхню відсутність.

Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності (а. с. 20, 21).

25.04.2013 року між ПАТ «Астра Банк» та ОСОБА_3 було укладено кредитний договір №41023, за умовами якого останній отримав кредитну лінію з кредитним лімітом в розмірі 115 000 грн. в строки та на умовах, визначених договором, строк повного виконання кредитних зобов`язань наступає 25.04.2018 року (а.с.23 - 27).

З метою забезпечення виконання ОСОБА_3 взятих на себе зобов`язань за кредитним договором, між сторонами кредитного договору було укладено іпотечний договір від 25.04.2013 року, який було посвідчено нотаріусом за № 946, предметом якого є однокімнатна квартира АДРЕСА_1 , належна ОСОБА_3 на праві власності (а. с. 28 - 33).

Між ПАТ «Астра Банк» та ПАТ «Дельта Банк» було укладено договір купівлі-продажу прав вимоги за кредитними договорами, договорами іпотеки, договорами застави, договорами поруки, в тому числі за кредитним договором та іпотечним договором, укладеним із ОСОБА_3 , що підтверджується копією повідомлення про відступлення за № 13329/АВ-К/422/1 від 06.12.2013 (а. с. 34).

25.02.2016 ПАТ «Дельта Банк» зареєстрував за собою право власності на квартиру АДРЕСА_1 , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а. с. 126).

24.07.2018 відбулися електронні торги з продажу майна ПАТ "Дельта Банк", а саме квартири АДРЕСА_1 , переможцем яких став ОСОБА_2 , що підтверджується протоколом електронних торгів № UA-EA-2018-07-16-000021-b. Продаж вчинено за 571 000,00 грн. (а. с. 163 - 164).

Вказані кошти були сплачені ОСОБА_2 , що підтверджується банківськими квитанціям (а. с. 165, 166).

23.11.2018 між ПАТ "Дельта Банк" та ОСОБА_2 укладено договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , який засвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савельєвим А.Ю., та зареєстрований в реєстрі за № 2356 (а. с. 167 - 168).

Запис про право власності ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 . Києвіздійснено 23.11.2018 приватним нотаріусом Савельєвим А.Ю. (а. с. 169).

Згідно зі статтею 330 ЦК України, якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до статті 388 нього Кодексу майно не може бути витребуване у нього.

Тлумачення статті 330 ЦК України свідчить, що виникнення права власності у добросовісного набувача відбувається за таких умов: факт відчуження майна; майно відчужене особою, яка не мала на це права; відчужене майно придбав добросовісний набувач; відповідно до статті 388 ЦК майно, відчужене особою, яка не мала на це право, не може бути витребуване у добросовісного набувача.

Власник має право витребувати майно з чужого незаконного володіння (стаття 387 ПК України).

Відповідно до частини першої статті 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав-майно-у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

У разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом (ч.1 ст. 33 Закону України «Про іпотеку»).

Згідно ч.1 ст. 36 Закону України «Про іпотеку» сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки.

Таким чином, доводи позивача в частині неможливості проведення державної реєстрації права власності на квартиру за банком суперечать установленим фактичним обставинам справи та є безпідставними, так як саме умовами іпотечного договору передбачено право іпотекодержателя звернути стягнення на весь предмет іпотеки (п. 5.1 іпотечного договору).

Також не заслуговують на увагу доводи позивача про те, що вартість квартири складає 1 095 913,50 грн., а розмір його заборгованості по кредитному договору становить 93 862,45 грн., оскільки відповідно до п. 1.3 іпотечного договору ринкова вартість предмета іпотеки (квартири) становить 474 392,00 грн., а розмір заборгованості становить 120 173,14 грн. (а. с. 227).

Щодо твердження позивача про те, що його банк не повідомляв про намір звернути стягнення на предмет іпотеки, то воно спростовується матеріалами, які містяться в реєстраційній справі, а саме тим, що 17.06.2015 ПАТ «Дельта Банк» направив на адресу позивача лист-вимогу щодо погашення заборгованості у тридцяти денний строк, в іншому випадку банк розпочне процедуру звернення стягнення на предмет іпотеки. Вказаний лист було отримано позивачем 30.06.2015, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а. с. 225, 226).

Доводи ОСОБА_3 про те, що на момент проведення державної реєстрації права власності на квартиру за банком 25.02.2016, в провадженні суду перебувала цивільна справа за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки, спростовуються самим же позивачем, який вказує про те, що провадження у вказаній справі було залишено без розгляду ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 03.02.2016.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що банком при здійсненні реєстрації права власності 25.02.2016 на предмет іпотеки - квартиру, яка належала позивачеві, було дотримано Закону України «Про іпотеку» та умов іпотечного договору, який підписаний позивачем особисто та з умовами якого він був ознайомлений, а тому відсутні підстави вважати, що дії банку були вчинені неправомірно.

Таким чином, під час розгляду справи позивачем не було доведено, що банк не мав права на відчуження спірної квартири АДРЕСА_1 , а тому приходить до висновку про те, що заявлені позивачем вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 4, 7, 9, 11, 12, 13, 76 - 81, 141, 229, 235, 247, 259, 263 - 265, 272, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", треті особи: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Літвінов Артем Володимирович, про витребування майна з чужого незаконного володіння - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: М.О. Заставенко

Повний текст рішення виготовлено 01.02.2021.