У Х В А Л А

Іменем України

01 грудня 2021 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Сенюта В.О., розглянувши питання відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ :

Заявник ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Подану заяву мотивує тим, що заявник з її батьком ОСОБА_3 та мачухою ОСОБА_4 проживали спільно як одна сім`я та були зареєстровані у квартирі АДРЕСА_1 . Заявник 11.06.1993 року одружилася, у період шлюбу народилася донька ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 батько заявника - ОСОБА_3 помер, після його смерті заявник, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 проживали разом. 13.02.2003 року під час спільного проживання, квартира АДРЕСА_1 була приватизована в рівних частках на заявника, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 по 1/3 частині кожного. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла. Після смерті ОСОБА_4 залишилося спадкове майно у вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 . На підставі викладеного заявник просить встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_4 та визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Вивчивши зміст заяви ОСОБА_1 , суд приходить до висновку про відмову у відкритті провадження у даній справі з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ч.4 ст. 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Пунктом 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Враховуючи те, що заявник просить визнати за заявником право власності на 1/3 частину квартири в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 суд вбачає спір про право, що виключає можливість розгляду даних вимог в порядку окремого провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260, 261, 293, 315 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення - відмовити.

Матеріали заяви з додатками до неї повернути ОСОБА_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 01.12.2021 року.

Суддя: В.О. Сенюта