Ухвала

28 січня 2021 року

м. Київ

справа № 619/2796/19-ц

провадження № 61-16575св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Дергачівська міська рада Дергачівського району Харківської області, третя особа - Дергачівська державна нотаріальна контора Харківської області, особа, яка подавала апеляційну скаргу, - ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 01 жовтня 2019 року у складі судді Жорняк О. М. та постанову Харківського апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року у складі колегії суддів: Бурлака І. В., Котелевець А. В., Яцини В. Б.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст вимог позовної заяви і рішень судів

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Дергачівської міської ради Дергачівського району Харківської області (далі - Дергачівська міська рада), третя особа - Дергачівська державна нотаріальна контора Харківської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько, ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина, до складу якої входить будинок АДРЕСА_1 . Заповіту батько не залишив, а він, як син померлого, є єдиним спадкоємцем першої черги. 26 червня 2019 року він звернувся до Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області з метою прийняття спадщини, проте нотаріус повідомив йому про те, що строк на прийняття спадщини пропущений ним на 10 днів. Пропуск строку на прийняття спадщини пов`язаний з тим, що він проживає у іншому населеному пункті, часто виїжджав до міста Слов`янська через сімейні обставини. Крім того, йому не було відомо про місцезнаходження оригіналу правовстановлюючого документа на будинок. Свідоцтво про смерть батька він також отримав лише 26 червня 2019 року.

Посилаючись на викладене, позивач просив визначити йому додатковий строк (2 місяці), достатній для подання до Дергачівської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 .

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 01 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визначено для ОСОБА_1 додатковий строк для подання до Дергачівської нотаріальної контори Харківської області заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю в два місяці з дня набрання законної сили цим рішенням.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із того, що позивач є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 , пропустив строк на подачу заяви про прийняття спадщини з поважних причин.

У червні 2020 року ОСОБА_2 , яка не брала участі у розгляді справи, подала апеляційну скаргу.

Постановою Харківського апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Залишаючи рішення суду першої інстанції без змін, суд апеляційної інстанції погодився з висновком про те, що ОСОБА_2 є двоюрідною племінницею ОСОБА_3 , тобто спадкоємицею п`ятої черги, тому, враховуючи, що є спадкоємець першої черги, ОСОБА_2 не має права на спадкування.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги, позиції інших учасників справи

У листопаді 2020 року ОСОБА_2 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 01 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року, в якій просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права. Вказує на те, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні не врахував висновки щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду від 23 березня 2020 року у справі № 394/8/19 (провадження № 61-1404св20). Позивачем неправильно визначено суб`єктний склад учасників справи, вказано відповідачем Дергачівську міську раду при наявності інших спадкоємців, які вступили у спадщину, що унеможливило розгляд справи по суті.

У грудні 2020 року ОСОБА_1 подав до суду відзив на касаційну скаргу, у якому зазначено, що суд першої інстанції не приймав рішення щодо прав чи обов`язків скаржника, оскільки в неї не виникло жодних прав щодо цієї справи, спадку та майна. Він - син спадкодавця, тобто єдиний, хто мав права та обов`язки щодо спадкового майна. Саме щодо нього і ухвалено рішення. Це рішення не породжувало та не скасовувало жодних прав чи обов`язків ОСОБА_2 . Скаржник є двоюрідною племінницею спадкодавця, а отже, не належить до першої черги спадкування. Вона ніяк не може претендувати на майно, яке залишилося у спадок, при наявності спадкоємця першої черги. ОСОБА_2 не обґрунтувала необхідність відступлення від висновку, бо судом апеляційної інстанції не застосовувалися висновки, зроблені у справі № 645/4220/16-ц.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 25 листопада 2020 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано матеріали справи та надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

11 грудня 2020 року справа надійшла до Верховного Суду.

Позиція Верховного Суду

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Дергачівської міської ради Дергачівського району Харківської області, третя особа - Дергачівська державна нотаріальна контора Харківської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 01 жовтня 2019 рокута постанову Харківського апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року призначити до судового розгляду на 10 лютого 2021 року колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак
І. Ю. Гулейков Г. І. Усик