КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 760/6990/20
У Х В А Л А

29 листопада 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кашперської Т.Ц., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 на заочне рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 03 серпня 2020 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Солом?янського районного суду м. Києва від 03 серпня 2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням Солом?янського районного суду м. Києва від 03 серпня 2020 року, третя особа ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 12 листопада 2021 року подали апеляційну скаргу, пропустивши строк на апеляційне оскарження рішення, та звернулися із заявою про поновлення цього строку, посилаючись на те, що ОСОБА_1 не була належним чином повідомленою про прийняті судові рішення, копії цих рішень на її адресу не направлялись, з повним текстом оскаржуваного рішення ОСОБА_1 змогла ознайомитися лише 09 листопада 2021 року після надання їй копій матеріалів справи представником ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Із матеріалів справи вбачається, що 18 вересня 2020 року представником відповідача ОСОБА_3 та третьої особи ОСОБА_1 - ОСОБА_4 була подана заява про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03 серпня 2020 року, в якій наведено правове обґрунтування для скасування зазначеного рішення з посиланням на його зміст, вказано, що про дане рішення йому стало відомо 14 вересня 2020 року з сайту судової влади України та Єдиного державного реєстру судових рішень.

Рішеннями Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2015 року ЄСПЛ визначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справа «Рябих проти Росії» ).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (справа "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року).

Поважними причинами для поновлення строків для оскарження визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтвердженні належними доказами.

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до статті 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зазначена конвенційна норма зобов`язує, щоб судові процедури були справедливі для обох сторін справи.

З огляду на подання заяви про перегляд заочного рішення належним представником відповідача і третьої особи ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_1 була обізнана про наявність цього рішення і була зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, однак апеляційну скаргу нею подано з пропуском річного строку ухвалення заочного рішення.

Крім того, в Єдиному державного реєстру судових рішень рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03 серпня 2020 року оприлюднене 12 серпня 2020 року, і ОСОБА_1 не вказано, що саме заважало їй отримати копію цього рішення після того, як вона дізналася про його ухвалення, відтак посилання третьої особи в апеляційній скарзі, що жодні копії судових рішень на її адресу не направлялись, не є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки вони не є такими, що об`єктивно унеможливили дотримання строків на подачу апеляційної скарги, передбачених ЦПК України.

За таких обставин вказані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнаються неповажними.

Крім того, ОСОБА_1 не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги і подано заяву про звільнення від сплати судового збору або відстрочення оплати судового збору, мотивоване тим, що вона знаходиться у скрутному матеріальному становищі, є пенсіонером та останні шість місяців отримує пенсію в розмірі 6005,23 грн. щомісячно та не в змозі сплатити судовий збір, який становить 94759,50 грн.; до заяви додано копії пенсійного посвідчення та банківської виписки по картковому рахунку за період з травня 2021 року по 11 листопада 2021 року про виплачений розмір пенсії.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом із тим, докази, надані на підтвердження майнового стану ОСОБА_1 , надані лише за період з за період з травня 2021 року по 11 листопада 2021 року, тобто за неповні 7 місяців.

Таким чином, із наданих заявником доказів не можна дійти висновку, що нею надано докази розміру річного доходу за попередній календарний рік.

Отже, заява ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору або відстрочення оплати судового збору у наданому вигляді задоволенню не підлягає, а тому заявнику необхідно надати докази розміру річного доходу за попередній календарний рік, або сплатити судовий збір.

Згідно пункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При поданні позовної заяви підлягало сплаті 63172,50 грн., отже за подання апеляційної скарги справляється судовий збір в розмірі 94758,75 грн.

Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами: Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0026010, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, а саме апеляційна скарга залишається без руху із наданням строку тривалістю десять днів з моменту вручення копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута особі, яка її подала.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Таким чином, апеляційна скарга залишається без руху, для усунення недоліків необхідно протягом десяти днів вказати інші поважні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, в іншому випадку у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено, а також надати розмір річного доходу за попередній календарний рік або документи, що підтверджують сплату суми судового збору, в іншому випадку апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута особі, яка її подала.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Заяву про звільнення від сплати судового збору або відстрочення оплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 на заочне рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 03 серпня 2020 року залишити без руху та встановити строк тривалістю десять днів з моменту вручення копії ухвали для виправлення вказаних недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кашперська Т.Ц.