ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2021 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Соловей Г.В.,

з участі секретаря Момот Л.С.,

за участі представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянув у підготовчому судовому засіданні в м.Фастові Київської області клопотання позивача ОСОБА_2 про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Фастівська міська державна нотаріальна контора про визнання недійсним заповіту,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Фастівська міська державна нотаріальна контора про визнання недійсним заповіту.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14.09.2020 року відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14.09.2020 року витребувані додаткові докази у справі.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03.11.2020 року витребувані додаткові докази у справі.

Під час підготовчого судового засідання 03.11.2020 року позивачем було заявлене клопотання про призначення по справі почеркознавчої експертизи. В обґрунтування вказаного клопотання позивач зазначила, що з огляду на стан здоров`я батька, заповіт був складений не з дійсної його волі, він не міг усвідомлювати юридичну значимість та наслідки підписання документів, які є заповітом, а витребувані під час розгляду справи документи ставлять під сумнів те, що заповіт власноруч підписаний батьком.

Представник відповідача в підготовчому судовому засіданні заперечувала щодо призначення почеркознавчої експертизи у зв`язку з відсутністю підстави для призначення, а також у зв`язку з тим, що матеріали справи не містять порівняльного матеріалу зразків підпису належно якості.

Представник третьої особи в підготовче судове засідання не з`явився, надавши клопотання про розгляд справи у їх відсутність.

Суд, заслухавши думку представника відповідача, розглянувши клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи та матеріали цивільної справи, приходить до наступних висновків.

Згідно із ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2, 3, 4 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Згідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як вбачається з вимог ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити:1) характер і ступінь ушкодження здоров`я;2) психічний стан особи;3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Згідно ст. 1257 ЦК України, підставами визнання недійсним заповіту є: складання заповіту особою, яка не мала на це права, тобто недієздатноюособою; складання заповіту з порушенням вимог щодо його оформлення та посвідчення; при складанні заповіту волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач вказує, що складений заповіт не відповідає дійсній волі її батька, оскільки він не міг усвідомлювати юридичну значимість та наслідки підписання документів.

Відповідно до п.16 постанови пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», п.18 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). Визначення наявності такого стану на момент укладення правочину підтверджується в тому числі і висновком судово-психіатричної експертизи.

Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 затверджено науково методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень.

Відповідно до пункту 1.1. Розділу І вказаних рекомендацій, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і де які не ідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно п.1.3 Розділу І рекомендацій, для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), повинен (на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку(цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Як вбачається з п.1.4 Розділу І рекомендацій, перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи. У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

При цьому позивачем не долучено належні докази для проведення вказаної експертизи, що позбавляє суд для надання даних доказів експерту для проведення належної експертизи.

Враховуючи наведене, суд приходить до переконання, що підстави для задоволення клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи відсутні.

Керуючись ст. 76, 77, 103, 105, 106, 258-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_2 про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Фастівська міська державна нотаріальна контора про визнання недійсним заповіту залишити без задоволення.

Повний текст ухвали складено 02 лютого2021 року.

Ухвала в порядку ст. 353 ЦПК України оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Г.В.Соловей