справа №619/2796/21
провадження №2/619/1109/21
Ухвала

Іменем України

26 листопада 2021 року

м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Носачової І.В., розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу № 619/2796/21,

найменування (ім`я) сторін:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт».

Питання, що вирішується ухвалою.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 09.06.2021 звернулися до суду з позовом, у якому просять визнати реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ТОВ «Фінансова компанія «Фінрайт» незаконною, недійсною та визнати протиправним і скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 54092638 від 16.09.2020; скасувати запис про право власності/довірчої власності №38210265, дата та час державної реєстрації 11.09.2020 15:00:05 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Фінансова компанія «Фінрайт» на зазначену квартиру.Ухвалою суду від 30.06.2021 провадження по справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою судді від 14.06.2021 позовну заяву було залишено без руху та 29.06.2021 недоліки позивачами усунені.

Ухвалою судді від 02.07.2021 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 18.08.2021, яке було відкладено на 02.09.2021 за клопотанням позивача ОСОБА_2

05 липня 2021 року постановлено ухвалу про забезпечення позову, якою заборонено відповідачу здійснювати у будь-який спосіб відчуження права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до ухвали суду від 02.09.2021 закрито підготовче засідання та справу призначено до розгляду по суті на 29.09.2021, яке відкладено на 01.11.2021 за клопотанням представників позивачів для ознайомлення з відзивом на позовну заяву.

01 листопада 2021 року позивачі та їх представники адвокати Стороженко Д.І. та Вільчинський А.В. у судове засідання не з`явилися, про час і місце судового розгляду справи повідомлялися належним чином, про що свідчать особисті підписи представників у явочному листі ( а.с. 158).

Відповідно до ч. 3 ст. 240 ЦПК України про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні.

При цьому засобами електронної пошти 01.11.2021 представники позивачів - адвокати Стороженко Д.І. та Вільчинський А.В. направили до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з особистими обставинами та відповідно перебуванням за межами Харківської області (а.с. 191-192).

У зв`язку з чим, розгляд справи було відкладено на 11 год 00 хв 26.11.2021 та представників позивачів повідомлено шляхом направлення судових повісток рекомендованим поштовим відправленням, однак поштове відправлення повернуте до суду з відміткою про відсутність особи за адресою місцезнаходження.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Пунктом 991 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 р. № 270, встановлено, що рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Отже, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що судові повістки представникам позивачів вручені.

Крім того, представникам позивачів було направлено судові повістки на 26.11.2021 на офіційну електронну адресу, про що свідчать дані відповідального працівника канцелярії суду.

26 листопада 2021 року позивачі та представники у судове засідання не з`явилися. Представники позивачів адвокати Стороженко Д.І. та Вільчинський А.В. засобами електронної пошти направили до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із особистими обставинами та відповідно перебуванням у відрядженні м. Києві.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду з огляду на таке.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Як передбачено ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Системний аналіз зазначених вище норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Суд зазначає про необхідність присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

У судові засідання 01.11.2021 та 26.11.2021 представники позивачів не з`явилися без поважних причин, хоча були належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, про що зазначено вище.

Отже, представникам позивачів було відомо про два останні судові засідання, однак до суду вони не з`явилися і заяви про розгляд справи у їх відсутність не подали. Будь-яких доказів на підтвердження поважності причин відсутності у судових засіданнях суду надано не було.

У постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року (справа № 465/6555/16-ц), зазначено, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України). Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Суд виходить з того, що представники позивачів, які являються адвокатами, будучи обізнаними про можливість розгляду справи без їх участі, заяву про розгляд справи за їх відсутності не подавали, чим умисно затягують розгляд справи та позбавляють суд можливості ухвалити рішення по суті заявлених вимог.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Частиною 9 статті 158 ЦПК України визначено, що у випадку залишення позову без розгляду суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою суду від 05 липня 2021 року було забезпечено позов шляхом заборони ТОВ «Фінансова компанія «ФІНРАЙТ» здійснювати у будь-який спосіб відчуження права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Оскільки суд залишає позов без розгляду, то заходи забезпечення позову, застосовані згідно ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 05.07.2021 підлягають скасуванню.

Керуючись ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 258-261, 351-354 ЦПК України, суд

постановив:

Позов ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт» про визнання реєстрації права власності незаконною та недійсною, визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію, скасування запису про право власності - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України позивач після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Заходи забезпечення позову у виді заборони ТОВ «Фінансова компанія «ФІНРАЙТ» здійснювати у будь-який спосіб відчуження права власності на квартиру АДРЕСА_1 , що застосовані ухвалою суду від 05.07.2021 - скасувати.

Відповідно до ч. 11 ст. 158 ЦПК України примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання ухвалою законної сили надіслати до: Дергачівського відділу ДВС у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків); відділу державної реєстрації Дергачівської міської ради.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 30.11.2021.

Суддя І. М. Нечипоренко