Справа № 373/974/21
Номер провадження 2/373/625/21
УХВАЛА

30 листопада 2021 року м. Переяслав

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд міста Київської області в складі:

головуючого судді Лебедя В.В.,

за участю секретаря Тітрової І.В.,

представника позивача-адвоката Панченко Т.А.,

представника відповідача-адвоката Кабанячого Р.В.,

розглянувши у спрощеному провадженні з викликом сторін у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Переяславі заяву про збільшення позовних вимог в цивільній справі за позовомОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про визнання незаконним звільнення та поновлення на роботі,

в с т а н о в и в :

В провадженні Переяслав-Хмельницького міськрайонного суд Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про визнання незаконним звільнення та поновлення на роботі.

Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суд Київської області від 09.07.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у вказаній цивільній справі. Розгляд цивільної справи вирішено проводити в порядку спрощеного провадження з викликом сторін, призначено перше судове засідання на 28.07.2021.

В подальшому судовий розгляд відкладався з 28.07.2021 на 06.08.2021, з 06.08.2021 на 19.08.2021 за заявами представників сторін про відкладення судового розгляду.

19.08.2021 цивільну справу знято з розгляду на 22.09.2021.

22.09.2021 судовий розгляд відкладено на 11.10.2021 за заявою представника позивача про відкладення судового розгляду.

11.10.2021 року до суду від представника позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог (а/с 81), згідно з якою представником позивача викладено нові позовні вимоги, зокрема:

- визнати незаконним та скасувати наказ фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про звільнення ОСОБА_1 у зв`язку із втратою довіри на підставі п. 2 ст. 41 КЗпП України;

- поновити ОСОБА_1 на роботі на посаді продавця непродовольчих товарів фізичної особи підприємця ОСОБА_2 ;

- стягнути з фізичної особи підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу по день ухвалення судового рішення.

В судовому засіданні представник позивача підтримала вказану заяву та просила її задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання заперечував проти задоволення заяви.

Суд, заслухавши думку представників сторін, дослідивши матеріали справи, подану заяву про збільшення позовних вимог, дійшов до такого висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 279 ЦПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Частиною четвертою статті 279 ЦПК України визначено, що перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин.

Згідно з ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно з постановою Верховного Суду від 09.07.2020 у справі № 922/404/19 зроблено такий висновок: «... позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви... .

Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 49, ч. 4 ст. 279 ЦПК України, то заява представника позивача про зміну предмета або підстав позову (про збільшення позовних вимог) повинна була подаватись не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання, тобто до 28.07.2021.

Заява про збільшення позовних вимог подана 11.10.2021. Не подано клопотання про поновлення пропущеного строку для подання заяви про збільшення позовних вимог, що по суті є заявою про зміну предмета/підстав позову, не обґрунтовано поважності причин неподання такої заяви у передбачений законом строк.

Підставою подання заяви про збільшення позовних вимог 11.10.2021 аргументовано отриманням довідки про заробітну плату позивача у зв`язку з витребуванням доказів після відкриття провадження у справі.

Так, у відзиві на позовну заяву від 05.08.2021 міститься довідка про заробітну плату позивача (а/с 37-53, 53), доказ надіслання 05.08.2021 даних документів відповідачу опис рекомендованого відправлення № 04526994 зі штампом поштового відділення від 05.08.2021 (а/с 61).

Таким чином, суд доходить до висновку, що позивач, його представник, мали можливість з 05.08.2021, в серпні 2021 року подати таку заяву про зміну предмета або підстав позову (про збільшення позовних вимог) з обґрунтуванням пропущення строку до 05.08.2021, проте така заява подана зі значним пропущенням такого строку без поважних причин 11.10.2021.

При цьому, роз`яснюється, що кожна сторона здійснює процесуальні права на власний розсуд у процесуальні строки, передбачені законом або судом, а відмова в задоволенні заяви про збільшення розміру позовних вимог не впливає на підстави задоволення або відмови в задоволенні первинних позовних вимог. Крім цього, у випадках, передбачених ч. 3 ст. 235 КЗпП України, суд повинен вирішувати й питання про виплату працівнику середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Так, у разі визнання формулювання причини звільнення неправильним або таким, що не відповідає чинному законодавству, у випадках, коли це не тягне за собою поновлення працівника на роботі, орган, який розглядає трудовий спір, зобов`язаний змінити формулювання і вказати в рішенні причину звільнення у точній відповідності з формулюванням чинного законодавства та з посиланням на відповідну статтю (пункт) закону. Якщо неправильне формулювання причини звільнення перешкоджало працевлаштуванню працівника, орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату йому середнього заробітку за час вимушеного прогулу в порядку і на умовах, передбачених ч. 2 ст. 235 КЗпП України.

За таких обставин суд вважає, що в прийнятті заяви про збільшення позовних вимог у зв`язку з порушеням вимог ч. 3 ст. 49 ЦПК України слід відмовити.

Керуючись 49, 126, 279 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити в прийнятті до розгляду та повернути позивачу заяву про збільшення позовних вимог в справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про визнання незаконним звільнення та поновлення на роботі.

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

СУДДЯ: В.В. ЛЕБІДЬ