КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2/947/1151/21
Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого - судді Петренка В.С.
за участю секретаря - Ратовської А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Одесі цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2
до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Одеської товарної біржі
про визнання дійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна,
Згідно ст.15 Закону України «Про товарну біржу» вказаний договір купівлі-продажу було зареєстровано на товарній біржі «Одеська товарна біржа» між ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка діяла від себе особисто та за згодою матері ОСОБА_3 на підставі рішення Київського РВК м. Одеси під № 2024 від 05.12.1997 року, з однієї сторони, та ОСОБА_5 , з другої сторони.
Позивач зазначає, що 21.01.1998 року ОСОБА_5 зареєструвала право власності на вказану квартиру в КП «ОМБТІ» № 26 пр-стор16-р №47.
Крім того, позивач вказує, що батько ОСОБА_2 - ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ; мати ОСОБА_2 - ОСОБА_7 рішенням Київського районного суду м. Одеси від 25.07.2017 року справа № 520/6441/17 була позбавлена батьківських прав відносно малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та його опікуном було призначено ОСОБА_5 (бабусю з боку батька).
Однак, як зазначає позивач, ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 померла, і вона - ОСОБА_1 стала опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі розпорядження №535-01р Київської районної адміністрації Одеської міської ради від 13.11.2018 року.
Як стверджує позивач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є спадкоємцем до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 , яка була його бабусею та опікуном.
Позивач зазначає, що ОСОБА_2 звернувся до Київської державної нотаріальної контори м. Одеса з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки у зв`язку зі змінами у законодавстві щодо нотаріального посвідчення угод з нерухомістю на теперішній час вказаний договір купівлі-продажу є недійсним.
З урахуванням викладеного, ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , звернулася до суду із відповідним позовом.
Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 24.11.2020 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Одеської товарної біржі про визнання дійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна. Призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні.
Крім того, ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 24.11.2020 року було витребувано з Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської радивідомості відносно того, за ким саме та на підставі яких правовстановлюючих документів зареєстрована квартира під АДРЕСА_1 .
11.01.2021 року до канцелярії суду від Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради надійшли витребувані судом відомості.
У судове засідання 01.02.2021 року позивач не з`явилась, однак 21.01.2021 року надала до канцелярії суду заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд їх задовольнити, а також вказала, що не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачі - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про час та місце судових засідань повідомлялися належним чином, зокрема, через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України, у судові засідання не з`явились, про поважність причин відсутності не повідомили, відзив на позовну заяву не надали.
Представник третьої особи - Одеської товарної біржі про час та місце судових засідань також повідомлявся належним чином, у судові засідання не з`явився, про поважність причин відсутності не повідомив, письмові пояснення на позовну заяву не надав.
Відповідно до ст.ст. 280, 281 ЦПК України за згодою позивача Київським районним судом м. Одеси постановлена ухвала про заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з такого.
Відповідно до пункту 5 спірного договору (продавцями) ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка діяла від себе особисто та за згодою матері ОСОБА_3 , на підставі рішення Київського РВК м. Одеси під № 2024 від 05.12.1997 року, до підписання договору отримані гроші за продану квартиру у розмірі 18 050,00 грн.
Судовим розглядом також встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 народився ОСОБА_2 , батько - ОСОБА_6 , мати - ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 12).
17.01.2007 року ОСОБА_6 , який був батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 13).
ОСОБА_7 , яка є матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , рішенням Київського районного суду м. Одеси від 25.07.2017 року (справа №520/6441/17) була позбавлена батьківських прав відносно малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та його опікуном було призначено ОСОБА_5 (бабуся з боку батька малолітнього).
ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 14).
ОСОБА_7 , яка була матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Розпорядженням Київської районної адміністрації Одеської міської ради за №535-01р від 13 листопада 2018 року ОСОБА_1 була призначена опікуном малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В п.4.2. розпорядження було зобов`язано ОСОБА_1 від імені малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прийняти у спадщину майно, яке залишилось після смерті батьків та опікуна (бабусі) дитини.
З метою отримання спадщини, яка залишилася після смерті бабусі ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_2 звернувся до Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса з відповідно заявою.
Однак, постановою державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Баранової О.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.10.2020 року ОСОБА_2 було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру під АДРЕСА_2 в будинку під АДРЕСА_3 , в корпусі під № НОМЕР_1 , після смерті ОСОБА_5 , оскільки правовстановлюючий документ на квартиру було видано з порушенням норм чинного законодавства та було допущено порушення при реєстрації у відповідних органах реєстрації нерухомого майна, тобто у зв`язку зі змінами у законодавстві щодо нотаріального посвідчення угод з нерухомістю на теперішній час договір купівлі-продажу є недійсним.
На момент укладання договору купівлі-продажу вказаної квартири був чинним Закон України "Про товарну біржу", відповідно до умов якого договори, оформлені товарною біржею, визнавались дійсними, а сам правочин купівлі-продажу було вчинено з дотриманням вимог діючого на той час законодавства. В подальшому до ЦК Української РСР 1963 року були внесені зміни, відповідно до яких угоди щодо відчуження нерухомого майна підлягають обов`язковому нотаріальному посвідченню. Відсутність належних правовстановлюючих документів на квартиру, на думку суду, істотним чином порушує право власності позивачів, яке підлягає судовому захисту.
Згідно положень ч. 2 ст. 47 ЦК Української РСР 1963 року якщо одна з сторін повністю або частково виконала угоду, що потребує нотаріального посвідчення, а друга сторона ухиляється від нотаріального оформлення угоди, суд вправі за вимогою сторони, яка виконала угоду, визнати угоду дійсною. В цьому разі наступне нотаріальне оформлення угоди не вимагається.
Аналогічне за змістом положення містить ч. 2 ст. 220 ЦК України - якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним.
Враховуючи викладене, суд вважає, що позов ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 про визнання дійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна - квартири під АДРЕСА_1 ,дійсним, є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 263-265, 268, 274-279, 280-282 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Одеської товарної біржі про визнання дійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Петренко В. С.