ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1123/21 Справа № 205/3310/20 Суддя у 1-й інстанції - Мовчан Д. В. Суддя у 2-й інстанції - Куценко Т. Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2021 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

Головуючого - Куценко Т.Р.

суддів: Демченко Е.Л., Макарова М.О.

за участю секретаря - Синенко Є.А.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу

за апеляційною скаргою

ОСОБА_1 ,

на рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 вересня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Дніпровської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИЛА:

У травні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до територіальної громади в особі Дніпропетровської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обгрунтування своїх вимог посилається на те, що він є рідним сином ОСОБА_2 . Його батьки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 25 грудня 1973 року розірвали шлюб, а 12 лютого 1974 року його мати уклала шлюб з ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер, після його смерті, єдиним спадкоємцем залишилася мати позивача ОСОБА_2 , яка оформила грошові внески в Ощадбанку, але за життя не оформила своє право власності в порядку спадкування за законом на домоволодіння АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_5 .

Мати позивача, ОСОБА_2 ,постійно проживала і була зареєстрована в домоволодінні АДРЕСА_1 , позивач є її єдиним сином.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 померла. Позивач разом зі своєю дружиною ОСОБА_6 займався похованням матері, усіма поминальними обрядами. Після смерті матері оплачував комунальні платежі, доглядав будинок та відносився до нього як до свого.

Після смерті матері відкрилася спадщина у вигляді домоволодіння АДРЕСА_1 . Позивач звернувся до нотаріальної контори де йому пояснили, що він має право подати заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті матері. Але через те, що він працює в ТОВ "ВАС-ТРАНС", часто буває у відрядженнях за кордоном. Так з 18.04.2020 року по 24.04.2020 року він був у поїздці. Нотаріус до якого він звернувся був на карантині, лише 30.04.2020 року позивач звернувся до приватного нотаріуса з питання подання заяви про прийняття спадщини, яка повідомила про пропуск строку для прийняття спадщини та рекомендувала звернутися до суду.

Позивач просить визнати поважною причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини та надати йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 вересня 2020 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено у повному обсязі /а.с. 67-70/.

З рішенням суду не погодився ОСОБА_1 , який подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити його позовні вимоги, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права /а.с. 75-79/.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу необхідно відхилити, а рішення суду залишити без змін, з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження /а.с. 5/.

Його батьки ОСОБА_4 та ОСОБА_3 25 грудня 1973 року розірвали шлюб, про що Кіровським РАГС було зроблено актовий запис № 1622-в /а.с. 6/.

12 квітня 1974 року Кіровським районним РАГС м. Дніпропетровська було зареєстровано шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , про що зроблено актовий запис № 125, дружині присвоєно прізвище чоловіка - ОСОБА_2 /а.с. 7/.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помирає, про що відділом реєстрації смерті в місті Дніпропетровську Дніпропетровського обласного управління юстиції 07 липня 2004 року зроблено актовий запис № 5430 /а.с. 8/.

Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 , яка належала йому на підставі свідоцтва про право власності від 30.10.1990 року, зареєстрованого в ДМБТІ в реєстровій книзі за № 538 під № 35 /а.с. 10/.

Після смерті чоловіка ОСОБА_2 отримує свідоцтво про право на спадщину за законом, яке складається з грошових внесків з належними відсотками , компенсаційними виплатами в Ощадному банку № 6719,0137 м. Дніпропетровська по рахунку № НОМЕР_1 , що належали померлому /а.с. 9/.

ІНФОРМАЦІЯ_5 помирає ОСОБА_2 , про що Чечелівським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 28 жовтня 2019 року зроблено актовий запис № 2240 /а.с. 16/.

18 травня 2020 року ОСОБА_1 звертається до приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Жукової Ю.Ю., з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті своєї матері ОСОБА_2 , але отримує відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку із пропуском ОСОБА_1 строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом /а.с. 31/.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід права та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина 1, 2 ст. 1220 ЦК України).

Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Відповідно до ч.1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичні обставини.

Звертаючись до суду, із даним позовом, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 вказує те, що з 18 квітня 2020 року по 24 квітня 2020 року він був за кордоном, а потім нотаріус, до якого він звернувся був на карантині.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно прийшов до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, так як строк прийняття спадщини складає шість місяців, доказів перебування за кордоном протягом іншого часу у цей шестимісячний період суду не надано, як і не надано належних доказів наявності обставин, які об`єктивно унеможливлювали або обмежували фізичні здатності позивача подати відповідну заяву до органу нотаріату у передбачений законом строк.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені , не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову у їх задоволенні.

Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції розглянув справу відповідно до ст. 13 ЦПК України: за зверненням фізичних осіб, в межах заявлених ними вимог та на підставі наданих ними доказів, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

З огляду на викладене, підстав для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення про задоволення позовних вимог, як про це просить позивач, не встановлено.

Згідно з ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судові витрати понесені у зв`язку з переглядом судового рішення розподілу не підлягають, оскільки апеляційна скарга залишається без задоволення.

керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 вересня 2020 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Постанова суду може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий: Т.Р. Куценко

Судді: Е.Л. Демченко

М.О. Макаров