Провадження № 2/243/1995/2021
Справа № 243/6151/21
08 листопада 2021 року
Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:
головуючого - судді Ільяшевич О. В.,
секретаря судового засідання Долженко В. О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань Слов`янського міськрайонного суду Донецької області (вул. Добровольського, 2, м. Слов`янськ, Донецької області), за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Бахмутсько-Лиманського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, про визначення додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини, -
16 червня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовом до Бахмутської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Бахмутсько-Лиманського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, про визначення додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Горлівка Донецької області померла його матір ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Він є єдиним спадкоємцем після її смерті. Зазначає, що після смерті померлої матері залишилось спадкове майно у вигляді недоотриманої пенсії, спадкоємець знаходився у Бахмутсько-Лиманському ВУПФУ Донецької області. На час відкриття спадщини позивач мешкав разом з спадкодавцем, в подальшому він звернувся до Першої Горлівської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, але йому було відмовлено нотаріусом у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. З огляду на викладене позивач просив суд ухвалити рішення, яким визначити йому, ОСОБА_1 , строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату та час судового засідання, до суду надав заяву в якій просив суд розглядати справу без його участі на задоволенні позовних вимог наполягав.
Представник відповідача Бахмутської міської ради повідомлений належним чином про час та дату розгляду справи в судове засідання не з`явився, про причину своєї неявки суд не повідомив.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Бахмутсько-Лиманське об`єднане управління Пенсійного фонду України Донецької області у судове засідання не з`явився.
Відповідно до ч. 7 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається, зокрема, юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;
Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.
Згідно із ч.11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідач повідомлений у встановленому порядку (належним чином) про час і місце судового розгляду справи не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), вважає можливим відповідно до правил ч. 1 ст. 280 ЦПК України вирішити справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити заочне рішення.
Представник відповідача своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, в судове засідання не з`явився, від нього не надійшло повідомлення про причини неявки, заяв про відкладення судового засідання з причин, які б були визнані судом поважними не подавав, відзиву на позов не направив, тому суд, враховуючи на те, що позивач проти розгляду справи у заочному порядку, відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення.
В ході розгляду справи судом було розв`язано заяви та клопотання сторін та прийнято процесуальні рішення.
Ухвалою суду від 21 червня 2021 року, позовну заяву ОСОБА_1 , залишено без руху
Ухвалою суду від 14 вересня 2021 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 11 жовтня 2021 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду.
Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.
Згідно із свідоцтвом про народження позивача, серія: НОМЕР_1 , ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Горлівка Донецької області, відповідно до вказаного свідоцтва ОСОБА_2 є його матір`ю.
Згідно із паспортними даними ОСОБА_1 останній зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , з 16 квітня 2002 року.
Згідно із свідоцтвом про смерть, серія: НОМЕР_2 , виданим Бахмутським міським ВДРАЦС, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Горлівка. Свідоцтво видане 24 грудня 2019 року.
Відповідно довідки про склад сім`ї №3223 від 23 вересня 2019 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована та є власником квартири АДРЕСА_1 , в довідці записаний її син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Відповідно до картки прописки форми «В» посвідченої печаткою на непідконтрольній території м. Горлівки, зазначено, що в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з 16 липня 1986 року, чоловік ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 з 16 липня 1986 року та знятий з реєстрації 16 квітня 2002 року, син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з 16 червня 2004 року.
Відповідно до картки прописки форми «А» посвідченої печаткою на непідконтрольній території м. Горлівки, зазначено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця Донецької області, м. Горлівка, адреса проживання АДРЕСА_1 .
Відповідно до технічного паспорту та свідоцтва про право власності від 11 січня 1996 року, відомості про власника квартири АДРЕСА_1 в розмірі 1 частки записані на ОСОБА_2 .
Згідно із листом Горлівської державної нотаріальної контори Бахмутського району Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) № 62/01-16 від 29 вересня 2021 року, на виконання ухвали суду надано інформацію, що згідно із даними Реєстру спадкових справ спадкова справа на майно ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не відкривалась, тобто ніхто не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.
Згідно із витягом з реєстрації в Спадковому реєстрі № 66646149 від 29 вересня 2021 року, в Першій бахмутській державній нотаріальній конторі за вказаними параметрами запиту у спадковому реєстрі інформація відсутня.
Згідно із ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно із вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи.
За вимогами ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.
Відповідно до ст. 11-1 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України", у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, а нерухоме майно або основна його частина, у разі відсутності нерухомого майна - основна частина рухомого майна знаходиться на території, передбаченій частиною першою цієї статті, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.
Відповідно до статті 9-1 Закону України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції" , у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.
Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, а нерухоме майно або основна його частина, у разі відсутності нерухомого майна - основна частина рухомого майна знаходиться на території, передбаченій частиною першою цієї статті, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.
Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1227 ЦК України, суми заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, допомог у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відшкодувань у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, інших соціальних виплат, які належали спадкодавцеві, але не були ним одержані за життя, передаються членам його сім`ї, а у разі їх відсутності - входять до складу спадщини.
Згідно із ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Згідно із п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України.
За приписами ст.ст. 76, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Суд зазначає, що відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Так в своїй заяви позивач зазначає, що після смерті матері залишилась недоотримана пенсія.
В судовому засіданні не встановлено, що на сьогодні є члени сім`ї померлої, які відповідно до вимог ст. 1227 ЦК України мають право на отримання спадщини.
Враховуючи досліджені судом докази та обставини які були встановлені в судовому засіданні, суд приймає до уваги твердження позивача про те, що він не звернувся у встановлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки остання померла у м. Горлівка, а він не міг виїхати на територію, підконтрольну Українській владі.
Наведені причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини на думку суду є істотними та такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для подачі спадкоємцем заяви про прийняття спадщини.
З огляду на викладене, суд визнає поважними вказані причини пропуску ОСОБА_1 строку для подання заяви про прийняття спадщини, та відповідно до ст. 1272 ЦК України, визначає йому додатковий строк достатній для звернення із такою заявою до нотаріальної контори терміном у три місяці після набрання рішенням законної сили.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 1217, 1220, 1221, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 14, 81,82, 89, 259, 263 - 265, 273 ЦПК України суд, -
Позов ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Бахмутсько-Лиманського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, про визначення додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити у повному обсязі.
Визнати поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , після смерті матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Горлівка.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Горлівка, терміном в 3 (три) місяці після набрання цим рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а відповідачем, в такий же строк з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Сторони по справі:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання: АДРЕСА_1 ,
особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору:
Повний текст рішення складений 18 листопада 2021 року.
Головуючий - суддя: О. В. Ільяшевич