Провадження № 2/761/1131/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2021 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.

за участю секретаря Савенко О.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Кузьмича Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті справу за позовом ОСОБА_1 до Таврійського національного університету ім. В.І. Вернадського, треті особи: Виконавча дирекція Фонду соціального страхування, ОСОБА_3 про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу з моменту звільнення по час поновлення на роботі, стягнення заборгованості по заробітній платі та листкам непрацездатності з виплати допомоги по тимчасовій непрацездатності внаслідок захворювання або травми, не пов`язаної з нещасним випадком, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Таврійського національного університету ім. В.І. Вернадського, треті особи: Виконавча дирекція Фонду соціального страхування, ОСОБА_3 про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу з моменту звільнення по час поновлення на роботі, стягнення заборгованості по заробітній платі та листкам непрацездатності з виплати допомоги по тимчасовій непрацездатності внаслідок захворювання або травми, не пов`язаної з нещасним випадком.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 21.10.2019 року позивача було звільнено з роботи з посади проректора з науково-педагогічної діяльності та міжнародних зв`язків Таврійського національного університету ім. В.І. Вернадського з грубими порушеннями вимог трудового законодавства без вручення наказу про звільнення та проведення розрахунку, в зв`язку із чим позивач просив суд поновити його на роботі на посаді проректора з науково-педагогічної діяльності та міжнародних зв`язків Таврійського національного університету ім. В.І. Вернадського, стягнути з відповідача середню заробітну плату за час вимушеного прогулу - з 21.10.2019 року та стягнути з відповідача виплати допомоги по тимчасовій непрацездатності в сумі 46741,50 грн., а також стягнути матеріальну шкоду в сумі 37000.00 грн. та моральну шкоду.

Ухвалою суду від 03.12.2019 року було відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено розгляд справи по суті на 06.02.2020 року.

З різних причин розгляд справи відкладався. в тому числі і за клопотаннями позивача.

В подальшому, в судовому засіданні 01.02.2021 року, представником позивача було подано заяву за підписом позивача про поновлення процесуального строку для подання заяви про зміни підстав позову.

Заява про поновлення пропущеного строку мотивована тим, що 28.05.2020 року відбулось підготовче судове засідання у справі та оскільки 25.09.2020 РОКУ Наказом т.в.о. Міністра освіти і науки України Шкарлета С.М. було оголошено вибори ректора Таврійського національного університету ім. В.І. Вернадського, а листом від 04.12.2020 року № 1/11-8755 Міністерство освіти і науки України повідомило, що зареєструвало кандидатури претендентів на посаду в тому числі і позивача. Готуючись до виборів ректора позивачем були встановлені окремі факти діяльності, щодо третьої особи у справі, які є додатковими доказами і підставою для скасування наказу відповідача від 21.10.2019 року про звільнення позивача з роботи.

Також в судовому засіданні 01.02.2021 року позивач підтримав свою заяву про зміни підстав позову.

В судовому засіданні представник позивача та позивач подані клопотання підтримали.

В судовому засіданні представник відповідача та третьої особи проти задоволення клопотань заперечував, вважаючи, що їх задоволення призведе до порушення процесуального закону.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи та подані клопотання, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 279 ЦПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Також, згідно із ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Поряд із цим, вказану заяву позивачем подано з порушенням ст. 49 ЦПК України, вже після першого судового засідання та пізніше, ніж за п`ять днів до дати такого засідання.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Позивач, в заяві про поновлення пропущеного процесуального строку помилково вказує на те, що у справі було проведено підготовче засідання, тоді як 28.05.2020 року відбулось перше судове засідання, що в розумінні закону є розглядом справи по суті.

Згідно із ч.ч. 1 та 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Слід зазначити, що поважними причинами пропуску строку визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії.

Разом з тим, суд не може покласти в основу рішення доводи представника позивача за відсутності доказів, які б об`єктивно свідчили про обставини викладені стороною позивача.

За таких обставин суд вважає, що заяву позивача про зміни підстав позову слід залишити без розгляду.

Керуючись 49, 126, 279 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви позивача про поновлення процесуального строку - відмовити.

Заяву позивача про зміни підстав позову - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ М.А. РИБАК

Повний текст ухвали суду складено 04.02.2021 року.