Ухвала

29 листопада 2021 року

м. Київ

справа № 464/5200/19

провадження № 61-16304ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Литвиненко І. В. вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Львівської обласної прокуратури на постанову Львівського апеляційного суду від 25 серпня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Львівської обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди, спричиненої внаслідок незаконних дій органів досудового розслідування та прокуратури, третя особа - Головне управління Національної поліції у Львівській області,

В С Т А Н О В И В:

Львівська обласна прокуратура 08 листопада 2021 року засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Львівського апеляційного суду від 25 серпня 2021 року у вказаній вище справі.

За приписами частини третьої статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частина четверта статті 58 ЦПК України).

Тлумачення вказаних норм свідчить, що в процесуальному законодавстві розмежовано такі категорії як «самопредставництво» і «представництво». Тобто допускається можливість здійснення процесуального представництва органу державної влади, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками органу державної влади. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такого органу державної влади без додаткового уповноваження.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Подібні висновки зроблені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 липня 2020 року в справі № 9901/39/20 (провадження № 11-137заі20).

Касаційна скарга Львівської обласної прокуратури, яка підписана представником Львівської обласної прокуратури Р. Панькевичем, не відповідає вимогам частини третьої статті 392 ЦПК України, оскільки підписана особою, яка не має права її підписувати.

Аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів свідчить, що вони не містять визначених частиною третьою статті 58 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження Р. Панькевича діяти від імені Львівської обласної прокуратури в порядку самопредставництва. Також, не містить таких даних і Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, де заначено, що керівником Львівської обласної прокуратури є Войтенко А. Б. та особи, які маються право вчиняти дії від імені юридичної особи є Друзюк М. В. та Павленко Р. І.

З огляду на викладене заявнику необхідно на виконання вищевказаних положень закону надати до суду касаційної інстанції документи, що посвідчують повноваження Р. Панькевича представляти інтереси Львівської обласної прокуратури у Верховному Суді.

Крім цього, дана касаційна скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

У клопотанні, яке містить касаційна скарга, заявником порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки копію оскаржуваної постанови Львівського апеляційного суду від 25 серпня 2021 року отримано 08 жовтня 2021 року. На підтвердження даних обставин, Львівською обласною прокуратурою надано копію оскаржуваної постанови, на якій містить штрих-код реєстрації вхідної кореспонденції - 08 жовтня 2021 року № 41596-21.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст постанови Львівського апеляційного суду від 25 серпня 2021 року складено 03 вересня 2021 року, а оприлюднено 06 вересня 2021 року.

За приписами статті 390 ЦПК Україникасаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошенолише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України встановлено, що до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Заявником не надано жодних доказів на підтвердження недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень.

Наведені заявником підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження не дають достатніх підстав для визнання їх поважними, оскільки день фактичної реєстрації поштової кореспонденції, проставленої самим органом в односторонньому порядку, сам по собі не свідчить про дату отримання рішення суду, а лише фіксує факт реєстрації кореспонденції суду при надходженні до органу (установи).

Реєстрація документу суду у журналі поштової кореспонденції установи не може вважатися належним доказом дати отримання копії судового рішення, і як наслідок вважатися днем з якого обчислюється процесуальний строк.

Саме такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові Верховного Суду від 03 грудня 2020 року у справі № 826/6756/18.

З урахуванням наведеного на підтвердження зазначених обставин пропуску строку на касаційне оскарження заявник має надати відповідну довідку суду про дату отримання судового рішення апеляційного суду або інші належні докази в оригіналах чи належним чином завірені їх копії, з приводу недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, або навести інші підстави з відповідними доказами.

Окрім цього, пунктами 4, 6 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується та клопотання особи, яка подає скаргу.

Особа, яка подає касаційну скаргу, у клопотанні (прохальній частині касаційної скарги) просить скасувати постанову апеляційного суду та відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Разом з тим, аналіз судових рішень у справі, які оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень свідчить, що постановою Львівського апеляційного суду від 25 серпня 2021 року рішення Сихівського районного суду міста Львова від 22 липня 2020 року - змінено. При цьому, Львівська обласна прокуратура не зазначає чи погоджується вона із рішенням суду першої інстанції.

Особі, яка подала касаційну скаргу, (у разі непогодження також із рішенням суду першої інстанції) необхідно уточнити клопотання касаційної скарги щодо рішення суду першої інстанції та викласти вимоги касаційної скарги відповідно до повноважень суду касаційної інстанції з урахуванням положень статті 409 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Касаційну скаргу Львівської обласної прокуратури на постанову Львівського апеляційного суду від 25 серпня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Львівської обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди, спричиненої внаслідок незаконних дій органів досудового розслідування та прокуратури, третя особа - Головне управління Національної поліції у Львівській області, залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 29 грудня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Литвиненко