печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" листопада 2021 р. Печерський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Бусик О.Л.

при секретарі Шевчук А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву директора ТОВ «ЗВУК ДНІПРА» - Кулакова В.П. про забезпечення позову у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЗВУК ДНІПРА» та товариства з обмеженою відповідальністю «КОЗИН-1», в інтересах яких діє Зінов`єв Дмитро Сергійович до ОСОБА_1 про відшкодування збитків та упущеної вигоди,-

ВСТАНОВИВ:

16 листопада 2021 року до Печерського районного суду м. Києва на підставі ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 27 серпня 2021 року надійшла вказана вказана позовна заява.

18 листопада 2021 року визначено суддю для розгляду справи та 19 листопада 2021 року передано, для вирішення питання про відкриття провадження у справі судді згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

До суду разом із позовною заявою надійшла заява директора ТОВ «ЗВУК ДНІПРА» - Кулакова В.П. про забезпечення позову у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЗВУК ДНІПРА» та товариства з обмеженою відповідальністю «КОЗИН-1», в інтересах яких діє Зінов`єв Дмитро Сергійович до ОСОБА_1 про відшкодування збитків та упущеної вигоди.

Заявник зазначає, що є володільцем ресторанного комплексу QUEEN, із-за незаконних дій ОСОБА_1 , було облито сходи ресторанного комплексу QUEEN, двері, фасад будівлі краскою червоного кольору, також було обклеєно комплекс QUEEN та вхідні двері наліпками, чим завдано майнову шкоду в розмірі 655 513 грн.

Заявник посилається на вказані фактори та вважає, що існує ймовірність відчуження на користь інших осіб всього належного ОСОБА_1 майна, що може значно утруднити виконання рішення про відшкодування збитків.

Суд розглянув заяву у відсутність сторін в порядку ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

У відповідності до пунктів 3, 4 частини першої ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову має містити, зокрема, предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову а також захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності.

Крім того, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно існує спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам відповідно до роз`яснень у пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову».

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача (заявника), покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, його метою є хоча і негайні, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до пункту 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Такі висновки також сформовані колегією суддів Касаційного цивільного суду Верховного Суду у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 183/5864/17-ц (6-846цс16).

Вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із вимогою позову, з яким звернувся позивач, суд приходить до висновку, що заява не обґрунтована, підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим у подальшому виконання судового рішення не вбачаються, відтак заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню за наведеного обґрунтування заяви і доданих матеріалів.

На підставі викладеного та керуючись ст. 149, 150, 153 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви директора ТОВ «ЗВУК ДНІПРА» - Кулакова В.П. про забезпечення позову у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЗВУК ДНІПРА» та товариства з обмеженою відповідальністю «КОЗИН-1», в інтересах яких діє Зінов`єв Дмитро Сергійович до ОСОБА_1 про відшкодування збитків та упущеної вигоди- відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя О.Л. Бусик