КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/76/2021 Доповідач у суді ІІ інстанції Ігнатченко Н.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Ігнатченко Н.В.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

за участю секретаря судового засідання - Войтенко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Альтіс-Девелопмент» на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 жовтня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Редакція газети «Вісті.Інформація.Реклама», товариства з обмеженою відповідальністю «Альтіс-Девелопмент», товариства з обмеженою відповідальністю «Золота середина», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про захист честі та гідності, стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

У провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Редакція газети «Вісті.Інформація.Реклама», ТОВ «Альтіс-Девелопмент», ТОВ «Золота середина», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про захист честі та гідності, стягнення моральної шкоди.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 жовтня 2020 року за клопотанням позивача у справі призначено судово-психологічну експертизу та поставлено перед експертом такі питання:

1. чи є інформація, поширена у статті «Як отримати $130 тис. та заради власної примхи заважати розвитку Борисполя», у сюжеті « ІНФОРМАЦІЯ_1 » і зазначена у позовних вимогах психотравмуючою для ОСОБА_1 .? Яка інтенсивність та тривалість психотравмуючого впливу зазначеної інформації?

2. чи завдані ОСОБА_1 душевні страждання і моральна шкода у зв`язку з поширенням вказаної інформації?

3. який розмір становить моральна шкода, заподіяна ОСОБА_1 внаслідок поширення даної інформації?

4. який психологічний вплив на ОСОБА_1 спричинила поширена інформація у сюжеті « Мешканець Борисполя використовує матір для шантажу будівельників»?

Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Проведення судово-психологічної експертизи доручено експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (03170, м. Київ, вул. Велика Кільцева, 4).

Витрати на проведення судово-психологічної експертизи покладено на ОСОБА_1 .

Зобов`язано експерта провести судово-психологічну експертизу у найближчий можливий для цього строк без попереднього погодження цього строку з судом. Для проведення судово-психологічної експертизи цивільну справу постановлено надіслати до Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Провадження у цивільній справі № 359/10179/18 зупинено на час проведення судово-психологічної експертизи.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що для з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення справи необхідні спеціальні знання у галузі психології, тому у справі слід призначити судово-психологічнуекспертизу, проведення якої доручити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач ТОВ «Альтіс-Девелопмент» через представника за довіреністю - адвоката Нестеренко Є.П. звернулося з апеляційною скаргою, в якій просить його скасувати, з мотивів неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та порушення норм процесуального права, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На обгрунтування апеляційної скарги зазначено, що інформація стосовно позивача поширена у формі оціночних суджень та не містить негативної інформації стосовно нього і не може бути предметом судового захисту, а тому відсутні підстави для призначення у справі № 359/10179/18 судово-психологічну експертизу, предметом якої є встановлення психотравмуючого впливу інформації та встановлення розміру моральної шкоди. Позовна заява не містить обгрунтувань, що оспорювана інформація носить брутальний, принизливий чи непристойний характер, а у справі має бути спочатку призначена психіатрична експертиза для встановлення відсутності чи наявності маніакально-депресивного психозу у позивача до моменту поширення оспорюваної інформації, відтак призначення психологічної експертизи є передчасним.

Відзиви учасників справи на апеляційну скаргу до суду не надходили.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, пояснення учасника справи, що з`явився в судове засідання, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

За правилом частин першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до вимог статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом встановлено, що починаючи з 12 грудня 2018 року на розгляді Бориспільського міськрайонного суду Київської області перебуває позовна заява ОСОБА_1 до ТОВ «Редакція газети «Вісті.Інформація.Реклама», ТОВ «Альтіс-Девелопмент», ТОВ «Золота середина», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про захист честі та гідності, стягнення моральної шкоди.

На стадії підготовчого провадження у справі позивачем подано клопотання про призначення судово-психологічної експертизи з метою встановлення факту завдання йому моральної шкоди відповідачами та її оцінки у грошовому еквіваленті.

ОСОБА_1 просив суд поставити перед експертом такі питання: чи є інформація, поширена у статті «Як отримати $130 тис. та заради власної примхи заважати розвитку Борисполя», у сюжеті «Мешканець Борисполя використовує матір для шантажу будівельників», і зазначена у позовних вимогах психотравмуючою для нього; яка інтенсивність та тривалість психотравмуючого впливу зазначеної інформації; чи завдані йому душевні страждання і моральна шкода у зв`язку з поширенням вказаної інформації; який можливий розмір відшкодування моральної шкоди, заподіяної йому внаслідок поширення даної інформації. Проведення судово-психологічної експертизи позивач просив доручити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, а витрати її проведення покласти на нього.

Представник ТОВ «Альтіс-Девелопмент» Нестеренко Є.П. заперечувала проти задоволення вказаного клопотання, посилаючись на те, що частина поширеної інформації складається з оціночних суджень, а в матеріалах справи достатньо доказів на підтвердження достовірності решти поширених відомостей, що свідчать про відсутність підстав для відшкодування ОСОБА_1 моральної шкоди.

Представник ТОВ «Золота середина» Захарова О.М. не заперечувала проти задоволення клопотання позивача про призначення судово-психологічної експертизи, однак просила поставити перед експертами також такі питання: коли у ОСОБА_1 виникли зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, що перешкоджають активному соціальному функціонуванню його як особистості; чи виникли такі зміни до моменту поширення інформації в сюжеті « Мешканець Борисполя використовує матір для шантажу будівельників»; який психологічний вплив на ОСОБА_1 спричинила поширена інформація у сюжеті « Мешканець Борисполя використовує матір для шантажу будівельників»; які особливості емоційно-поведінкових виявів характеризують особистість ОСОБА_1 в його звичайному житті у період часу до поширення інформації в сюжеті « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та у період часу після поширення інформації в сюжеті « Мешканець Борисполя використовує матір для шантажу будівельників». Крім того, проведення експертизи представник ТОВ «Золота середина» просила доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов висновку, що відомості, які ОСОБА_1 прагне з`ясувати в результаті проведення судово-психологічної експертизи, стосуються предмета доказування у справі та мають значення для правильного вирішення спору. Оскільки встановлення цих обставин потребує спеціальних знань у галузі психології, а в матеріалах справи відсутній висновок експерта з приводу вказаних обставин, то з урахуванням деяких наведених представником відповідача питань, у справі слід призначити судово-психологічну експертизу, проведення якої доручити саме експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Такий висновок суду відповідає обставинам справи та вимогам закону з огляду на наступне.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

За змістом частин другої, третьої статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно із вимогами статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Окрім того, відповідно до пункту 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог, а правом визначати предмет та підставу позову наділений лише позивач (статті 13, 43, 49, 175 ЦПК України).

З матеріалів справи вбачається, що предметом судового розгляду у даній справі № 359/10179/18 є позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання недостовірною та такою, що зачіпає його честь та гідність інформацію, поширену відповідачами, зобов`язання спростувати недостовірну інформацію та вилучити з інтернет-сайту статтю та інформаційний матеріал, а також відшкодування моральної шкоди.

Виходячи з наведеного, суд першої інстанції вірно встановивши обставини справи та характер спірних правовідносин, дійшов обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення клопотання позивача про призначення судової психологічної експертизи, оскільки без залучення спеціальних знань у галузі психології неможливо буде оперативно встановитиобставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, зокрема, факту психотравмуючого впливу оспорюваної інформації на позивача, заподіяння йому цим моральної шкоди та її оцінки у грошовому еквіваленті, що входить в предмет доказування у даній справі, а в матеріалах справи відсутній висновок експерта з приводу вказаних обставин.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положення цього конституційного принципу закріплені у статтях 12, 13 ЦПК України, якими встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Отже, ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б. В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

Досліджуючи сукупність передбачених частиною першою статті 103 ЦПК України підстав, за яких суд призначає експертизу, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що для правильного вирішення спору мають також значення відомості про те, який психологічний вплив на ОСОБА_1 спричинила інформація, поширена в сюжеті « ІНФОРМАЦІЯ_1 », тому з урахуванням змісту постановлених сторонами перед експертом питань, доводів позовної заяви і відзивів на неї та принципу змагальності і рівності сторін, які є елементами права на справедливий судовий розгляд, обставини справи вимагають безумовного залучення фахівця, який має спеціальні знання у певній галузі, а висновок експертизи не буде мати для суду наперед встановленого значення, адже висновок експерта оцінюється у сукупності з іншими доказами у справі (стаття 110 ЦПК України).

Оскільки учасники судового процесу не дійшли згоди щодо експертної установи, якій необхідно доручити виконання судово-психологічної експертизи, а вказана експертиза стосується більшості питань, запропонованих ОСОБА_1 і за дослідження яких він зобов`язався здійснити оплату, суд обґрунтовано доручив проведення призначеної експертизи саме експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, а не Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Посилання апеляційної скарги на те, що інформація стосовно позивача поширена у формі оціночних суджень та не містить негативної інформації стосовно нього і не може бути предметом судового захисту є необґрунтованими з огляду на те, що вказані обставини підлягають встановленню під час розгляду спору по суті і не повинні вирішуватися на стадії підготовчого провадження у справі.

Доводи апеляційної скарги про те, що в розпорядженні суду була достатня кількість письмових доказів, що дозволяють встановити дійсні обставини спірних правовідносин не заслуговують на уваги колегії суддів як такі, що суперечать положенням статті 89 ЦПК України, якою, зокрема, передбачено, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Також є безпідставними посилання представника ТОВ «Альтіс-Девелопмент» - Нестеренко Є.П. про те, що у справі має бути спочатку призначена психіатрична експертиза для встановлення відсутності чи наявності маніакально-депресивного психозу у позивача до моменту поширення оспорюваної інформації, оскільки зазначені обставини не є предметом судового розгляду і відповідне клопотання жодною із сторін не заявлялося.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги є необгрунтованими, ухвала суду першої інстанції щодо призначення у даній справі судової психологічної експертизипостановлена відповідно до вимог матеріального та процесуального законодавства і підстави для її скасування відсутні.

У відповідності до пункту 1 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Оскільки апеляційна скарга залишається без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, то розподіл судових витрат відповідно до вимог статей 141, 382 ЦПК України не проводиться.

Керуючись статтями 367 - 369, 372, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Альтіс-Девелопмент» залишити без задоволення, а ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 жовтня 2020 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та відповідно до пункту 2 частини першої статті 389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Н.В. Ігнатченко

Судді: С.А. Голуб

Д.О. Таргоній