ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/819/2193/21
Єдиний унікальний номер справи: 659/964/20
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

30 листопада 2021 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач) Вейтас І.В.,

суддів: Кузнєцової О.А.,

Радченка С.В.

розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Нижньосірогозької селищної ради Херсонської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за апеляційною скаргою керівника Генічеської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Нижньосірогозької селищної ради Херсонської області на рішення Нижньосірогозького районного суду Херсонської області від 15 березня 2021 року,

встановив:

15 березня 2021 року Нижньосірогозький районний суду Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення із складенням його повного тексту 25 березня 2021 року, на яке 27 жовтня 2021 року керівник Генічеської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Нижньосірогозької селищної ради Херсонської області подав апеляційну скаргу, порушивши в ній питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, зазначивши, що прокуратура не приймала участі в розгляді справи, а про існування оскаржуваного рішення їй стало відомо лише 28 липня 2021 року під час отримання ухвали Херсонського апеляційного суду від 19 липня 2021 року про відкриття апеляційного провадження у справі № 2-о-56/11 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Нижньосірогозького районного суду Херсонської області від 12 грудня 2011 року. У зв`язку із тим що перед направленням апеляційної скарги прокурором з`ясовувались підстави для представлення інтересів держави в особі Нижньосірогозької селищної ради Херсонської області, шляхом направлення відповідних запитів та повідомлення про вжиття заходів представницького характеру, на думку прокурора строк для апеляційного оскарження рішення суду пропущено з поважних причин.

Ухвалою апеляційного суду від 08 листопада 2021 року у зв`язку із тим, що порушуючи питання щодо поновлення строку на звернення з апеляційною скаргою прокуратура, яка в даному випадку є лише представником держави в особі органу місцевого самоврядування обставин, із якими закон пов`язує поважність пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду та підстави для його поновлення, не навела, дати коли саме його довіритель (Нижньосірогозька селищна рада Херсонської області) дізналась про наявність оскаржуваного рішення та отримала його не вказала, апеляційну скаргу залишено без руху з наданням строку для усунення вказаного недоліку протягом десяти днів з моменту отримання ухвали та звернення до суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважності причини його пропуску, а також роз`яснено передбачені статтями 185, 358, 387 ЦПК України наслідки невиконання зазначеної вище вимоги.

Генічкська окружна прокуратура Херсонської області надіслала на електронну пошту Херсонського апеляційного суду заяву про усунення недоліків, в якій зазначила, що Нижньосірогозька селищна рада Херсонської області отримала повне судове рішення 31 березня 2021 року, прокуратура в свою чергу не приймала участі в розгляді справи, а про існування оскаржуваного рішення їй стало відомо лише 28 липня 2021 року під час отримання ухвали Херсонського апеляційного суду від 19 липня 2021 року про відкриття апеляційного провадження у справі № 2-о-56/11 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Нижньосірогозького районного суду Херсонської області від 12 грудня 2011 року. В подальшому, під час з`ясування підстав для представництва інтересів держави в особі Нижньосірогозької селищної ради Херсонської області, листом від 20 вересня 2021 року селищна рада повідомила прокуратуру, що не оскаржувала отримане нею 31 березня 2021 року рішення суду у зв`язку з тим що бюджетом ради на 2021 рік не передбачено видатків на сплату судового збору.

Тобто, в своїй заяві про усунення недоліків, сам орган прокуратури, який в даному випадку є лише представником держави в особі органу місцевого самоврядування зазначає, що оскаржуване рішення Нижньосірогозька селищна рада Херсонської області отримала 31 березня 2021 року, і знаючи про відсутність коштів на відправлення судового збору не вчинила жодної дії спрямованої на використання свого права на оскарження цього рішення, з апеляційною скаргою та заявами про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору до суду апеляційної інстанції не зверталась, як і не звернулась у встановленому законом порядку з відповідним листом до органів прокуратури для здійснення представлення інтересів держави в її особі.

Як про це вже зазначалось в ухвалі апеляційного суду від 08 листопада 2021 року, перебіг процесуальних строків починається з моменту коли про порушення права стало відомо саме особі, права якої порушено, а не її представнику.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

При цьому поважними причинами пропущення строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, які беруть участь у справі. Поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду без доведеності поважності причин його пропуску не забезпечить рівноваги між інтересами сторін та правової визначеності у цивільних відносинах, які є складовими принципу верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Відповідно до частини четвертої статті 10 ЦПК України, яка регламентує принцип верховенства права у цивільному судочинстві, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Ryabykh v. Ryssia»). Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави для поновлення пропущеного строку. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження» (рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі «Воловік проти України» від 06 грудня 2007 року). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року).

Коли строк для оскарження поновлюється після спливу значного періоду часу без жодної потреби у виправленні серйозних судових помилок чи недоліків правосуддя, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Тоді як вирішення питання про будь-яке поновлення строку на оскарження відноситься саме до повноважень національних судів, такі повноваження не є необмеженими. У кожній справі національні суди мають перевірити, чи є підстави для поновлення строку на оскарження виправданими, а також обґрунтувати своє рішення про поновлення строку (SABADASH v. UKRAINE № 28052/13, § 31-34, ЄСПЛ, від 23 липня 2019 року).

Відповідно до частини 4 статті 357 ЦПК України, якщо заяву про поновлення строку апеляційного оскарження не буде подано особою у зазначений судом строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Врахлвуючи, що скаржником не наведено жодних обставини що позбавили Нижньосірогозьку селищну раду Херсонської області можливості подати заяву у визначений законом строк, а наведені прокуратурою підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження вже в друге визнано неповажними у відкритті апеляційного провадження за поданою керівником Генічеської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Нижньосірогозької селищної ради Херсонської області, апеляційною скаргою слід відмовити.

Керуючись статтями 357, 358 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою керівника Генічеської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Нижньосірогозької селищної ради Херсонської області на рішення Нижньосірогозького районного суду Херсонської області від 15 березня 2021 року.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий І.В. Вейтас

Судді: О.А. Кузнєцова

С.В. Радченко