Ухвала

01 лютого 2021 року

м. Київ

справа № 758/10554/16-ц

провадження № 61-17489св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Усика Г. І.,

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1 ,

заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Державний земельний банк» Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Держзембанк»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 23 червня 2020 року у складі судді Васильченка О. В. та постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада

2020 року у складі колегії судді: Кулікової С. В., Олійника В. І., Желепи О. В.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

У серпні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Державний земельний банк» (далі - ПАТ «Державний земельний банк»), Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Держзембанк» (далі - Уповноважена особа ФГВФО на ліквідацію ПАТ «Держзембанк»), про визнання незаконним та скасування наказу, стягнення заробітної плати.

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про залучення до участі у справі правонаступника як відповідача Державу Україна в особі Кабінету Міністрів України, в обґрунтування якої зазначила, що відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру, єдиним власником та учасником ПАТ «Держзембанк» є Держава Україна в особі Кабіну Міністрів України.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 23 червня 2020 року заяву ОСОБА_1 про залучення до участі у справі правонаступника відповідачів задоволено. Залучено до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до

ПАТ «Державний земельний банк», Уповноваженої особи ФГВФО на ліквідацію

ПАТ «Держзембанк» про визнання незаконним та скасування наказу, стягнення заробітної плати, Державу Україна в особі Кабінету Міністрів України як правонаступника відповідачів - ПАТ «Державний земельний банк», Уповноваженої особи ФГВФО на ліквідацію ПАТ «Держзембанк».

Ухвала мотивована тим, що ПАТ «Державний земельний банк» ліквідовано, повноваження ФГВФО як ліквідатора ПАТ «Держзембанк» припинено, а оскільки власником та засновником ПАТ «Державний земельний банк» є Держава Україна в особі Кабінету Міністрів України, тому відповідно до статті 55 ЦПК України, залучено правонаступника відповідачів - Державу Україна в особі Кабінету Міністрів України.

Постановою Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року апеляційну скаргу Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України залишено без задоволення. Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 23 червня 2020 року залишено без змін.

Залишаючи без задоволення апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції, який встановивши що засновником

ПАТ «Держзембанк» є Держава Україна в особі Кабінету Міністрів України, інших осіб, які могли бути залучені як правонаступники відповідачів не встановлено, врахувавши, що спір виник щодо поновлення трудових прав позивача, дійшов обґрунтованого висновку про залучення до справи правонаступників відповідачів - Державу Україна в особі Кабінету Міністрів України.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги позиції інших учасників справи

У листопаді 2020 року Держава Україна в особі Кабінету Міністрів України подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 23 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні заяви, обґрунтовуючи свої вимоги порушенням норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що відповідно до частин першої, другої статті 5 Закону України «Про банки та банківську діяльність» банки мають право самостійно володіти, користуватися та розпоряджатися майном, що перебуває у їхній власності, тобто законом чітко визначено про те, що держава не відповідає за зобов`язаннями банків. Крім того, суд апеляційної інстанції взагалі не зазначив будь-якого висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах. До того ж, правонаступництво допускається лише у разі припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), проте у разі повної ліквідації юридичної особи правонаступництво не допускається.

У грудні 2020 року від представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшов відзив на касаційну скаргу Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, у якому заявник просить залишити вказану касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін.

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Щодо клопотання Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України про обов`язкову участь у судовому засіданні

У касаційній скарзі Держава Україна в особі Кабінету Міністрів України просила слухати справу за обов`язкової присутності особи, яка діє в інтересах Кабінету Міністрів України.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якими врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанцій норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Враховуючи, що виклик учасників справи для надання пояснень вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності отримання таких пояснень, проте судом не встановлено необхідності виклику осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, підстави для розгляду справи за участю сторін відсутні, а отже, клопотання про розгляд справи в судовому засіданні та виклик сторін для надання пояснень у справі не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 7, 279, 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України про обов`язкову участь у судовому засіданні залишити без задоволення.

Справу за заявою ОСОБА_1 про залучення до участі у справі правонаступника відповідачів за позовом Публічного акціонерного товариства «Державний земельний банк», Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Держзембанк про визнання незаконним та скасування наказу, стягнення заробітної плати, за касаційною скаргою Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 23 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року призначити до судового розгляду на 10 лютого 2021 року колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. В. Ступак

І. Ю. Гулейков

Г. І. Усик