Ухвала

02 лютого 2021року

м. Київ

справа № 757/64572/16-ц

провадження № 61-4623св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Коротуна В. М.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, Державної казначейської служби України, Антитерористичного центру при Службі безпеки України, Міністерства оборони України, Міністерства внутрішніх справ України, Головного управління Національної Гвардії України, треті особи: Служба безпеки України, Державна служба України з надзвичайних ситуацій, Російська Федерація в особі Уряду Російської Федерації, про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої в результаті проведення антитерористичної операції, за позовом третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_2 до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, Державної казначейської служби України, Антитерористичного центру при Службі безпеки України, Міністерства оборони України, Міністерства внутрішніх справ України, Головного управління Національної Гвардії України, треті особи: Служба безпеки України, Державна служба України з надзвичайних ситуацій, Російська Федерація в особі Уряду Російської Федерації про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої в результаті проведення антитерористичної операції за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвоката Науменко Юлія Володимирівна на рішення Печерського районного суду міста Києва від 21 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 лютого 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2016 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом, в якому, уточнивши свої позовні вимоги, просила стягнути з відповідачів 234 426,66 грн на відшкодування майнової шкоди та 200 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок пошкодження її будинку артилерійськими обстрілами.

У квітні 2017 року третя особа із самостійними вимогами ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, в якому, уточнивши свої позовні вимоги, просив стягнути з відповідачів 117 213,33 грн на відшкодування майнової шкоди та 200 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок пошкодження його будинку артилерійськими обстрілами.

Печерський районний суд міста Києва рішенням від 21 серпня 2018 року в задоволенні позовів ОСОБА_1 та третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_2 відмовив.

Київський апеляційний суд постановою від 10 лютого 2020 року рішення Печерського районний суд міста Києва від 21 серпня 2018 року залишив без змін.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокат Науменко Ю. В., посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати рішення Печерського районного суду міста Києва від 21 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 лютого 2020 року і ухвалити нове рішення, яким позови задовольнити.

Ухвалою Верховного Суду від 14 квітня 2020 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

27 квітня 2020 року справа № 757/64572/16-ц надійшла до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судом норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, Державної казначейської служби України, Антитерористичного центру при Службі безпеки України, Міністерства оборони України, Міністерства внутрішніх справ України, Головного управління Національної Гвардії України, треті особи: Служба безпеки України, Державна служба України з надзвичайних ситуацій, Російська Федерація в особі Уряду Російської Федерації, про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої в результаті проведення антитерористичної операції, за позовом третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_2 до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, Державної казначейської служби України, Антитерористичного центру при Службі безпеки України, Міністерства оборони України, Міністерства внутрішніх справ України, Головного управління Національної Гвардії України, треті особи: Служба безпеки України, Державна служба України з надзвичайних ситуацій, Російська Федерація в особі Уряду Російської Федерації про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої в результаті проведення антитерористичної операції за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвоката Науменко Юлія Володимирівна на рішення Печерського районного суду міста Києва від 21 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 лютого 2020 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

В. М. Коротун