Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/502/20
Провадження № 2/499/18/21
У Х В А Л А

про відмову відводу судді

22 листопада 2021 року смт.Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Кравчука О.О., за участю секретаря судового засідання Кирилової С.Ф., розглянувши у судовому засіданні, в порядку загального позовного провадження, у залі суду, цивільну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УНІКА» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 про відшкодування шкоди в порядку суброгації,

В С Т А Н О В И В:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою таке.

09 червня 2020 року ОСОБА_3 (далі - також представник) в інтересах Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УНІКА» (далі - також позивач) подав до суду позовну заяву до ОСОБА_1 (далі - також відповідач) про стягнення з відповідача, в порядку суброгації, майнової шкоди у розмірі 185256 гривень 13 копійок та судові витрати у розмірі 2778 гривень 86 копійок (далі - також позовна заява).

22 листопада 2021 року представник відповідача адвокат Євценко Р.І. (далі - також представник відповідача) через електронні засоби зв`язку подав заяву про відвід судді Іванівського районного суду Одеської області Кравчука Олександра Олександровича (далі - також суддя), що передана суду о 14 годині 35 хвилин, в якій зазначив таке: він та відповідач вбачають наявність підстав для недовіри судді, оскільки на їх думку суддя систематично проявляє упереджене ставлення до відповідача та його представника; 08 лютого 2021 року ним подано до суду клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи, проведення якої він просив доручити судовому експерту Крутих Євгенію Олександровичу; ухвалою від 28 квітня 2021 року призначено судову автотоварознавчу експертизу, яку з незрозумілих підстав, через особисті зв`язки судді, спеціально доручено провести саме експертам Київської незалежної судово-експертної установи; за рахунком №28/05-21 від 28 травня 2021 року оплата за проведення автототоварознавчої експертизи становить суму 18000 гривень, яка є явно завищеною та непідйомною для відповідача, тому здійснити оплату у зв`язку з незадовільним матеріальним становищем відповідач на даний час не може; суддя не узгоджує дати судових засідань з представником відповідача, з метою економії процесуального часу та уникнення накладок у графіку; суддя систематично визнає неявку представника відповідача до судових засідань неповажною, незважаючи на те, що він приймає участі у розгляді інших справ (далі - також заява).

Суд, за заявою представника відповідача вирішує питання про відвід судді.

2. Суд, з приводу неявки в судове засідання учасників, зазначає таке.

Представник позивача подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити без його участі.

Відповідач, третя особа до судового засідання не з`явилися, про причини своєї неявки суд не повідомили, заяв та клопотань до суду не подавали, хоча повідомлені належним чином про час, дату та місце судового розгляду справи, що підтверджується телефонограмою.

Представник відповідача до судового засідання повторно не з`явився, запровадження адаптивного карантину на території України зазначив як причину неявки до суду, не подавши доказів на підтвердження неможливості участі у розгляді справи, за відсутності в Іванівському районному суді Одеської області фактичних обмежень щодо допуску учасників справи до залів судових засідань за умов дотримання карантинних заходів. Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 22 листопада 2021 року у задоволенні заяви представника відповідача про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки (частина 1, 3 стаття 223 Цивільного процесуального кодексу України, далі - ЦПК).

Суд вважає можливим розглянути заяву за відсутності учасників справи, що повторно не з`явилися до суду, оскільки відповідач, представник відповідача, третя особа належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, а представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

3. Процесуальні рішення та дії у справі такі.

19 червня 2020 року постановлена ухвала про відкриття провадження в справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, й визначено дату, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 13 липня 2020 року строк розгляду справи продовжено та відкладено розгляд справи у зв`язку з неявкою відповідача, якому не вручене поштове відправлення без зазначення у повідомленні конкретних причин.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 26 серпня 2020 року розгляд справи відкладено через відсутність достатніх відомостей про належне повідомлення відповідача.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 07 вересня 2020 року, постановленої без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено за клопотанням представника відповідача, який заявив про необхідність ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 05 жовтня 2020 року, постановленої без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено, представнику відповідача надано час для направлення позивачу клопотань.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 21 жовтня 2020 року, за клопотанням представника відповідача, до участі у справі залучено ОСОБА_2 , як третю особу, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 21 жовтня 2020 року, за клопотанням представника відповідача, здійснено перехід від розгляду справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 11 листопада 2020 року, постановленої без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладений у зв`язку з неявкою відповідача, представника відповідача, й відсутністю відомостей про належне повідомлення ОСОБА_2 про час, дату та місце судового розгляду справи.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 09 грудня 2020 року причини неявки відповідача, представника відповідача до судового засідання визнано неповажними, оскільки представником відповідача не подані докази розгляду справи Приморським районним судом м. Одеси за його участю та відкладено розгляд справи (том 1, а.с. 181-182).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 13 січня 2021 року підготовче провадження закрите, а справу призначено до судового розгляду по суті (том 1, а.с. 197-200).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 03 лютого 2021 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено за клопотанням представника відповідача через його хворобу.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 08 лютого 2021 року відмовлено у задоволенні заяви представника відповідача про відвід судді Кравчука Олександра Олександровича та продовжено розгляд справи у тому ж складі суду (том 2, а.с. 7-11).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 22 березня 2021 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено та надано відповідачу час для сплати судового збору за подачу клопотання про проведення судової автотоварознавчу експертизу експертизи (том 2, а.с. 27).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 12 квітня 2021 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено для забезпечення виклику свідків (том 2, а.с. 39).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 28 квітня 2021 року призначено судову автотоварознавчу експертизу та провадження по справі зупинено на час проведення експертизи (далі - також ухвала від 28 квітня 2021 року, том 2, а.с. 51-54).

29 жовтня 2021 року експертом справа направлена до суду без проведення експертизи через нездійснення відповідачем оплати за проведення експертизи (том 2, а.с. 68).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 08 листопада 2021 року провадження у справі поновлено (том 2, а.с. 76-77).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 15 листопада 2021 року, неявку відповідача, причини неявки представника відповідача до судового засідання визнано неповажними, оскільки представником відповідача не подані докази розгляду справи іншим судом за його участю та відкладено розгляд справи (том 2, а.с. 89-90).

4. Положення закону, якими суд керувався такі.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина 1, 2 статті 2 ЦПК).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 1, 2, 3, 4 статті 12 ЦПК).

Цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом (частина 1 статті 32 ЦПК).

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді (пункт 5 частини 1 статті 36 ЦПК).

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 36 ЦПК).

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу (частина 3 статті 39 ЦПК).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина 1 статті 44 ЦПК).

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи (частина 1, 3 статті 102 ЦПК).

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза) (частина 3 статті 103 ЦПК).

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (частина 1 статті 104 ЦПК).

Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду (частина 1, 6 статті 106 ЦПК).

5. Мотиви, з яких суд виходить при постановленні ухвали такі.

Суд відмічає, що неупередженість суду має визначатися згідно з суб`єктивним критерієм при врахуванні особистих переконань й поведінки конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та за об`єктивним критерієм. Тому судом має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судді та чи достатньо ознак, щоб вирішити про особисту упередженість, з урахуванням того, що за суб`єктивним критерієм, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

Суд вважає, що для відводу судді мають бути обґрунтовані наявні факти, покладені в основу заяви про відвід, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість, а їх наявність повинна бути доведеною. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Суд наголошує, що ЦПК визначені підстави для відводу судді, а його неупередженість презумується тим, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним від будь-якого незаконного впливу та керується верховенством права, здійснюючи правосуддя на основі Конституції, законів України з додержанням принципу верховенства права.

Суд не повинен суб`єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання, особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Суд констатує, що представник відповідача не долучив до заяви докази систематичного прояву упередженого ставлення судді до відповідача та його представника, й спеціального доручення проведення автотоварознавчої експертизи, як стверджує представник відповідача через певні особисті зв`язки саме експертам Київської незалежної судово-експертної установи.

Втім суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, що вбачається з процесуальних рішень та дій у справі, викладених у пункті 3 мотивувальної частини цього рішення, навпаки сприяючи відповідачу, представнику відповідача в реалізації ними прав, передбачених ЦПК, за клопотаннями представника відповідача: неодноразово відкладав розгляд справи з різних поважних й неповажних причин; залучив до участі у справі третю особу, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача; здійснив перехід від розгляду справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін до розгляду справи в порядку загального позовного провадження; забезпечив виклик свідків; призначив судову автотоварознавчу експертизу.

Разом з цим, суд запобігаючи зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами, вживав й заходи для виконання ними їхніх обов`язків, насамперед представником відповідача, який неодноразово допускав неявку до суду з різних причин, використовуючи право подання заяв, клопотань, що у підсумку призвело до фактичного розгляду справи більше одного року.

Відтак, міркування представника відповідача про прояв систематичного упередженого ставлення судді є недоведеним, за відсутності доказів протилежного.

Суть заяви про можливу упередженість судді безпосередньо пов`язана з постановленням судом ухвал про визнання неповажними неявки представника до суду та ухвали від 28 квітня 2021 року в частині визначення експерта, та фактично зводиться до непогодження представником відповідача із судовими рішеннями, які ухвалювалися головуючим.

Суд відмічає, що представник відповідача протягом шести місяців з дати постановлення ухвали від 28 квітня 2021 року заперечень з приводу визначення експерта не заявляв та правом на оскарження ухвали не скористався, хоча з огляду на положення статті 106 ЦПК мав право протягом розгляду справи подати до суду висновок експерта, складений на його чи відповідача замовлення.

Положення частини 3 статті 103 ЦПК, свідчать, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. При цьому, суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Отже, суд має дискреційні повноваження щодо визначення експерта, якщо він не обраний сторонами чи визначити експерта чи експертну установу самостійно з урахуванням обставин справи.

Сторони не досягли взаємної згоди щодо визначення експерта або експертної установи, виходячи з того, що, 15 лютого 2021 року представник позивача подав до суду письмове заперечення на клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи. Тому, з урахуванням обставин справи, щоб й у позивача не виникало сумнівів упередженості суду з приводу обраного експерта, визначив незалежну експертну установу самостійно, що кореспондуються з приписами частини 3 статті 103 ЦПК.

У контексті зазначеного, суд наголошує, що статтями 36, 37 ЦПК передбачений вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді в цивільному провадженні.

Суд зауважує, що представник відповідача не навів переконливих обставин, які б обумовлювали наявність підстав відводу судді, передбачених статтею 36 ЦПК або інших обставин, які дійсно викликають реальний сумнів у його неупередженості та є підставами, що виключають участь судді в цивільному провадженні, відповідно до приписів пункту 5 частини 1 статті 36 ЦПК.

Тому, суд вважає, що доводи представника відповідача щодо упередженості судді не підтвердженні належним чином, носять характер припущень та зводяться лише до оцінки прийнятих суддею процесуальних рішень щодо організації та забезпечення розгляду справи й непогодження з ними, що само по собі не може вказувати на його упередженість, а відповідність їх вимогам цивільного процесуального закону може у подальшому бути перевірена судом апеляційної інстанції.

Таким чином, обставини, що свідчили б про особисту зацікавленість судді в розгляді справи, про його безсторонність та надання переваг в реалізації принципу змагальності, сторін будь-кому із учасників судового провадження і, як наслідок, його упередженість не встановлені.

Натомість дії суду були направлені на забезпечення виконання завдання цивільного судочинства щодо справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду і вирішення цієї справи, з одночасним вжиттям заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами учасниками судового процесу та їхніми представниками.

Очевидно, що процесуальні права надані законом учасникам справи саме для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню. Тому кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту, підготовка та подання заздалегідь необґрунтованих численних заяв, клопотань, безпідставні відводи тощо), така сторона виходять за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам цивільного судочинства, й відповідно зловживає ним.

Суд відмічає, що формальна правомірність дій (видимість законної поведінки) превалює й в діях представника відповідача, що вбачається з наперед підготовленої заяви про відвід судді, що подається після необґрунтованого клопотання (заяви) в задоволенні, яких очевидно припускається відмова, внаслідок чого затягується розгляд справи.

Суд також зауважує, що за Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених резолюцією економічної та соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року упередження вважається реальним, якщо воно носить особистий характер і спрямоване проти однієї зі сторін. Для відводу судді на підставі реально існуючого упередження необхідно мати об`єктивний доказ нездатності судді вести справу неупереджено: тобто виникнення у стороннього спостерігача, детально поінформованого про всі обставини, сумнівів об`єктивності та неупередженості даного судді.

6. Суд застосовує таку практику Європейського суду з прав людини.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії", пункт 43).

Європейський суд з прав людини у справі «Хаушильдт проти Данії» зазначив, що суду потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

7. Висновок такий.

З огляду на зазначене суд доходить висновку, що встановлені обставини не вказують на наявність сумнівів в неупередженості судді, а тому в задоволенні заяви представника відповідача слід відмовити.

Керуючись статтями 39, 40, 260 ЦПК, суд,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви представника відповідача адвоката Євценка Романа Ігоровича про відвід судді Кравчука Олександра Олександровича - відмовити.

Розгляд справи продовжити у тому ж складі суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 29 листопада 2021 року.

СуддяО. О. Кравчук