№ провадження 2/646/719/2021
Справа № 646/7370/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.02.21 м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Білінська О.В., розглянувши матеріали цивільного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

24.12.2020 надійшли відомості з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Харківській області, щодо ОСОБА_3 , який за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрованим не значиться.

Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цивільно-процесуальним кодексом України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Відповідно до п.5 ч.3ст.175ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За загальним правилом, встановленим ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно п.9 ст.28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Відповідно до ч.1 ст.29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Позивач в обґрунтування підсудності справи Червонозаводському районному суду м. Харкова зазначила про те, що «з відповідачем після укладення шлюбу тривалий час проживала за своїм місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 », а на даний час їй невідомо ані його зареєстроване місце проживання, ані місце перебування.

Судом, на виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, було надіслано запит щодо підтвердження зареєстрованого місця проживання відповідача за адресою вказаною позивачем в цивільному позові. Згідно з відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Харківській області Натхі Рам зареєстрованим не значиться.

Правила реєстрації місця проживання/перебування або зняття з реєстрації місця проживання особи затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 2 березня 2016 р. № 207.

Згідно п.3, п.4 вказаних Правил: реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради) на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради. Громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом 30 календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання. Реєстрація місця проживання/перебування або зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється в день подання особою або її представником документів. Реєстрація місця проживання за заявою особи може бути здійснена одночасно із зняттям з попереднього місця проживання.

Відповідно до Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання.

Крім того, абзацом 7 частини 1 статті 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що довідка про реєстрацію місця проживання або місця перебування це документ, який видається органом реєстрації особі за її вимогою та підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи.

Згідно із ч.2 ст.10 ЦПК України, суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1 ст.498 ЦПК України, у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно із ч.1 ст.80 Закону України «Про міжнародне приватне право», у разі якщо при розгляді справи з іноземним елементом у суду виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд може направити відповідне доручення компетентному органу іноземної держави в порядку, встановленому процесуальним законом України або міжнародним договором України.

Отже суд, який відкриває провадження у справі, зобов`язаний повідомити про подачу позову, час і місце судового засідання всіх учасників процесу, в тому числі й нерезидента.

Якщо мова йде про суб`єктів, які є резидентами країн учасників Конвенції про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах (15.11.1965 року, м. Гаага, надалі Гаазька конвенція) застосовується порядок повідомлення, визначений вказаною Конвенцією. Якщо суд не дотримується вказаного порядку, то це безумовне процесуальне порушення, яке тягне за собою скасування судового рішення. Якщо ж у відносинах з запитуваною державою відсутній чинний міжнародний договір України, доручення надсилається Міністерству юстиції України для його направлення через дипломатичні канали (згідно з абз.3 п.2.6 Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Державної судової адміністрації від 27.06.2008 р. № 1092/5/54).

В такому разі саме на позивача покладається обов`язок забезпечити подання до суду належно оформлених, перекладених, нотаріально посвідчених документів, після чого вони направляються судом до Міністерства юстиції України.

Разом з тим, з поданої позовної заяви та доданих документів встановити зареєстроване чи останнє відоме місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_3 не вбачається можливим. Позивачем не надано відповідної інформації та доказів, що відповідач дійсно проживав/перебував за адресою: АДРЕСА_1 .

Суд також звертає увагу на те, позивачем фактично зазначено адресу місця проживання/перебування відповідача власну адресу реєстрації, однак жодних доказів в підтвердження і вказаної обставини матеріали справи не містять.

Станом на 02.02.2021 вимоги, що містяться в ухвалі суду від 28.12.2020 позивачем не виконанні.

29.12.2020 та 16.01.2021 року заявнику надсилались ухвали суду про залишення позову без руху, які було повернуто до суду у зв`язку відсутністю адресата за вказаною адресою.

Позивачу на її адресу було двічі направлено копію ухвали про залишення позову без руху, але до теперішнього часу вищезазначені недоліки не усунені.

Відповідно до ч. 3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

По закінченню вказаного строку позивач вказані в ухвалі недоліки не виправив, а тому вважаю, що відповідно до ч. 3 ст.185 ЦПК України, позовну заяву слід вважати неподаною і разом з усіма додатками повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст.175,177,185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, вважати неподаною та повернути позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали суду.

Суддя: Білінська О.В.