Головуючий суддя
в суді І інстанції Козіна С.М.
Єдиний унікальний № 374/347/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2021 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої - судді Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Маламан Я.О.,

позивача - ОСОБА_1 (не з`явилась),

представника відповідача - (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яку позивачка мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_2 . Після її смерті залишилась спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 , де покійна була зареєстрована на час відкриття спадщини. Позивачка є єдиною спадкоємицею першої черги після смерті матері. Інших спадкоємців на спадкове майно ОСОБА_2 немає. У листопаді 2020 року позивачка звернулась до нотаріальної контори для оформлення спадщини після смерті матері, однак отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що вона пропустила строк на прийняття спадщини. Причин пропуску строку для прийняття спадщини у позивачки є декілька. Сталося так, що позивачка забрала хвору матір до себе додому в м. Кагарлик, де вона і померла. Позивачка має постійне місце роботи, яке знаходиться на значній відстані від спадкового майна, тому поїздку в м. Ржищів до нотаріуса позивачка відкладала через свій режим роботи. ОСОБА_2 тривалий час і до моменту смерті проживала з позивачкою, позивачка є її єдиною донькою та єдиною спадкоємицею першої черги. У листопаді 2020 року, поспілкувавшись із знайомим юристом, позивачка дізналася, що їй необхідно звернутися до нотаріуса для оформлення спадщини. 11 листопада 2020 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Кагарлицького районного нотаріального округу Кулініченка М.Г., який відмовив їй у видачі свідоцтва про спадщину та письмово роз`яснив, що вона пропустила строк на прийняття спадщини, для визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини їй необхідно звернутися до суду.

Позивачка просила визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримувала та просила їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_1 від 13 вересня 2018 року, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 11).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом серії ААР № 819276 від 10 грудня 1998 року, спадкоємицею майна ОСОБА_3 , а саме: 1/2 частки житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , є його дружина ОСОБА_2 (а.с. 14).

Згідно свідоцтва про право власності серії НОМЕР_2 від 10 грудня 1998 року, ОСОБА_2 , яка є дружиною ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , належить право власності на 1/2 частку в спільному майні, а саме: половини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , набутому названим подружжям за час шлюбу (а.с. 15).

Відповідно до листа приватного нотаріуса Кагарлицького районного нотаріального округу № 227/01-16 від 11 листопада 2020 року, позивачці ОСОБА_1 повідомлено, що в передбачений законом шестимісячний строк вона не звернулась до державної нотаріальної контори чи до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 та рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини (а.с. 12).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 21 серпня 1969 року, ОСОБА_4 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками є: батько - ОСОБА_5 , мати ОСОБА_2 (а.с. 9).

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 від 15 липня 1989 року, ОСОБА_6 та ОСОБА_4 уклали шлюб 15 липня 1989 року. Прізвище дружини після укладення шлюбу - ОСОБА_7 (а.с. 10).

Згідно письмових пояснень депутата Кагарлицької міської ради VІІ скликання Лакей С.В. від 19 листопада 2020 року, останній підтвердив що ОСОБА_2 зареєстрована в АДРЕСА_1 , але в період з травня по вересень 2018 року проживала і померла за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем реєстрації і проживання дочки ОСОБА_1 (а.с. 13).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1223, 1270 ЦК України).

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позивачка ОСОБА_1 з поважних причин, пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , представник відповідача - Ржищівської міської ради Київської області у судове засідання не з`явився, заперечень проти позову не подавав, тому є підстави для задоволення позовних вимог та визначення строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. ст. 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 128, 247, 258, 259, 263-265, 268, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 ), додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя