Справа № 628/4087/21
Провадження № 2/628/1260/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
30 листопада 2021 року Куп`янський міськрайонний суд Харківської області
у складі: головуючого - судді Демченко І.М.,
за участю секретаря Романової Н.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Куп`янську цивільну справу за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "ПРИВАТБАНК"до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості кредитом спадкодавця
АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з вищезазначеним позовом, посилаючись на те, що ОСОБА_2 з метою отримання банківських послуг підписала заяву від 07.07.2011 про приєднання до умов та правил надання банківських послуг у Приватбанк. При підписанні цієї заяви вона підтвердила свою згоду, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Тарифами банку, які були надані у письмовій формі, складають укладений договір про надання банківських послуг. Позивач зазначає, що, підписавши заяву, між сторонами у відповідності до ст. 634 ЦК України був укладений договір про надання банківських послуг шляхом приєднання ОСОБА_2 до договору на запропонованих банком умовах.
Банком на підставі цього договору відкрито ОСОБА_2 картковий рахунок та надано у користування кредитну картку, розмір кредитного ліміту на якій становив 7 900 грн.
ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_2 померла. Станом на день її смерті заборгованість перед банком за кредитним договором від 07.07.2011 становить 7 581,50грн, яка складається з простроченого тіла кредиту.
Посилаючись на те, що спадкоємцем, який постійно проживав із спадкодавцем ОСОБА_2 , є ОСОБА_1 , позивач просить суд стягнути з відповідача вищевказану заборгованість за кредитним договором та судові витрати у розмірі 2 270 грн.
Ухвалою суду від 26.10.2021 провадження у справі відкрито та справу призначено до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження. Цією ж ухвалою суду в порядку ст. 84 ЦПК України за клопотанням позивача витребувано відомості від Куп`янської державної нотаріальної контори щодо заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 та від органу державної реєстрації - відомості щодо реєстрації осіб за місцем проживання спадкодавця на час його смерті.
03.11.2021 сектором реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання фізичних осіб надано до суду відомості про зареєстрованих осіб станом на день смерті ОСОБА_2
08.11.2021 до суду від Куп`янської державної нотаріальної контори надійшло повідомлення про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 за претензію кредитора АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (а.с.95).
Ухвалою суду від 30.11.2021 у порядку ст.ст. 280-281 ЦПК України вирішено провести заочний розгляд справи.
Представник позивача АТ «ПриватБанк» у судове засідання не з`явився, просив справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином за дійсною адресою реєстрації місця проживання, про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення, про причини неявки суду не повідомив, відзиву не надав.
Відповідно до вимог ч.3 ст. 223 ЦПК України у разі неявки учасника справи, який належним чином повідомлений про судове засідання, без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи. Також суд зазначає, що оскільки відповідачеві роз`яснювалося право подати відзив, у якому він повинен викласти заперечення проти позову у визначений судом строк, а також наслідки неподання такого відзиву, однак відзив до суду за весь час перебування в провадження суду цієї справи подано не було, на підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Суд, дослідивши докази, встановив фактичні обставини та відповідні правовідносини, які виникли між сторонами.
Встановлено, що 07.07.2011 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , підписала анкету-заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг у «Приватбанк» та виявила бажання оформити на своє ім`я платіжну карту «Універсальна» з кредитним лімітом 1 000 грн (а.с. 27).
Згідно з довідкою АТ КБ «ПРИВАТБАНК» ОСОБА_2 07.07.2011 відкрито рахунок № НОМЕР_2 з кредитним лімітом 500 грн., який станом на 01.08.2013 збільшився до 7900 грн (а.с.26).
15.08.2016 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла (а.с.60).
Згідно з наданим банком розрахунком заборгованість ОСОБА_2 станом на дату смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 , становить 7581, 50 грн. ( а.с. 18).
31.07.2020 позивачем було направлено до Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області претензію кредитора в порядку ст. 1281 ЦК України, на яку 02.09.2020 нотаріальної конторою АТ КБ «ПРИВАТБАНК» повідомлено, що претензія банку отримана та на її підставі 02.09.2020 заведена спадкова справа № 329/2020 (а.с.63).
12.04.2021 банком направлено лист-претензію на адресу ОСОБА_1 щодо сплати заборгованості в розмірі 7581,50грн. за кредитним договором б/н від 07.07.2011, як спадкоємця після померлої ОСОБА_2 (а.с. 64).
За змістом статей 525 та 526 ЦК України зобов`язання повинно виконуватися належним чином відповідно до умов договору, одностороння відмова від зобов`язання не допускається.
Частиною першою статті 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Статтями 1216, 1218 ЦК України передбачено, що спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до частини другої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).
Згідно із статтею 1281 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги (стаття 1281 ЦК України).
З наданого позивачем до суду розрахунку суми заборгованості ОСОБА_2 за договором від 07.07.2011 встановлено, що банком отримано інформацію про смерть клієнта 06.06.2020, отже строки пред`явлення вимоги до спадкоємців дотримані.
За інформацією Куп`янської державної нотаріальної контори за вих. № 941/01-16 від 29.10.2021 за претензією кредитора АТ КБ «ПРИВАТБАНК» 02.09.2020 було заведено спадкову справу № 329/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спадкоємці померлої із заявами про прийняття спадщини чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались, свідоцтва про право на спадщину не видавались (а.с.95-105).
Згідно із статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
За змістом наведених вище норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ними у спадщину майна. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна особа не набуває статусу спадкоємця і, як наслідок, у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи.
При вирішенні спору про стягнення зі спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора суд враховує правову позицію Верховного Суду у справі № 587/381/15-ц від 04.02.2021, відповідно до якої необхідно з`ясувати коло спадкоємців, встановити належність спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартість отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.
Стаття 81 ЦПК України визначає що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно частини першої статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Згідно частиною першою статті 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Відповідно до статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
За повідомленням сектору державної реєстрації/ зняття з реєстрації місця проживання фізичних осіб виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області, згідно реєстру Куп`янської територіальної громади за адресою: АДРЕСА_1 , станом на день смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстровано дві особи: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , 1983 року народження (а.с.88).
З матеріалів спадкової справи коло спадкоємців ОСОБА_2 встановити не представилось можливим з огляду на відсутність будь-яких заяв про прийняття чи відмову від спадщини.
Позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що спадкодавцю за життя належало будь-яке рухоме чи нерухоме майно. При цьому, позивач з клопотаннями про витребування таких доказів до суду не звертався та він не позбавлений можливості отримати такі відомості самостійно, користуючись відкритими реєстрами та базами даних України.
Згідно висновку Верховного Суду України, викладеному у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 755/7730/16-ц (№ 61-2935св18), при вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України.
Враховуючи відсутність будь-яких відомостей щодо кола спадкоємців, обсягу спадкового майна та його вартості, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та зазначає, що лише факт реєстрації відповідача за однією адресою зі спадкодавцем не може бути безумовною підставою для покладення на нього одноособового обов`язку задовольнити вимоги кредитодавця.
Оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено, понесені позивачем судові витрати на підставі ст. 141 ЦПК України розподілу між сторонами не підлягають.
Керуючись ст. ст.77-80, 141, 263, 264, 265, 268, 280-284 ЦПК України, ст. ст. 1281,1282 ЦК України, суд
У задоволенні позову АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості кредитором спадкодавця - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржено повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Роз`яснити сторонам, що на підставі пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)» в редакції Закону України № 731-IX від 18.06.2020 під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи може продовжити процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Головуючий : І.М.Демченко