ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

29 листопада 2021 року

м. Харків

справа № 639/204/16-ц

провадження № 22-з/818/365/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Тичкової О.Ю.,

суддів - Маміної О.В., Пилипчук Н.П.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі - Державна установа «Інститут мікробіології та імунології ім. І. І. Мечникова НАМН України», профспілковий комітет Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І. І. Мечникова НАМН України», первинна профспілкова організація державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І. І. Мечникова НАМН України», Харківська обласна організація профспілки працівників охорони здоров`я України,

розглянувши без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Харківського апеляційного суду від 20 вересня 2021 року,

у с т а н о в и в :

У січні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І.І. Мечникова НАМН України», профспілкового комітету Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І.І. Мечникова НАМН України», первинної профспілкової організації державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І.І. Мечникова НАМН України», Харківської обласної організації профспілки працівників охорони здоров`я України про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, компенсації за несвоєчасно проведений розрахунок в частині виплати заробітної плати, середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні по день фактичного розрахунку.

Рішенням Жовтневого районного суду від 21.02.2019 (т.6 а.с. 174-187) позовні вимоги ОСОБА_1 до Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І. І. Мечникова НАМН України», профспілкового комітету Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І. І. Мечникова НАМН України», первинної профспілкової організації державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І. І. Мечникова НАМН України», Харківської обласної організації профспілки працівників охорони здоров`я України про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, компенсації за несвоєчасно проведений розрахунок в частині виплати заробітної плати, середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні по день фактичного розрахунку - задоволені частково. Стягнуто з профспілкового комітету Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І. І. Мечникова НАМН України» на користь ОСОБА_1 необґрунтовано утримані членські внески у сумі 902 грн. 17 коп. В іншій частині позовні вимоги ОСОБА_1 залишені без задоволення.

Постановою Харківського апеляційного суду від 05.06.2019 (т.7 а.с. 107-112) апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 21 лютого 2019 року залишено без змін.

Додатковим рішенням Жовтневого районного суду від 12.03.2019 резолютивна частина рішення суду від 12.02.2019 доповнена абзацом 4 та стягнуто з профспілкового комітет Державної установи «Інститут мікробіології та імунології імені І.І. Мечникова НАМН України» судовий збір в дохід держави в розмірі 551 грн. 20 коп.

Постановою Верховного суду від 03.12.2020 касаційна скарга ОСОБА_1 залишена без задоволення. Рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 21 лютого 2019 року та постанова Харківського апеляційного суду від 5 червня 2019 року залишені без змін (т.9 а.с. 184-192).

12.08.2019 ОСОБА_1 звернулася до Жовтневого районного суду м. Харкова з заявою про перегляд рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 21.02.2019 та додаткового рішення того ж суду від 12.03.2019 за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 12 лютого 2021 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 12.08.2019 про перегляд рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 21.02.2019 та додаткового рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 12.03.2019 за нововиявленими обставинами відмовлено (т. 9 а.с. 237-242).

Постановою Харківського апеляційного суду від 20 вересня 2021 року була частково задоволена апеляційна скарга ОСОБА_1 : ухвала Жовтневого районного суду м. Харкова від 12 лютого 2021 року скасована. Справа направлена для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Першого жовтня 2021 року до Харківського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Харківського апеляційного суду від 20 вересня 2021 року. Заява обґрунтована тим, що в резолютивній частині зазначеної постанови вказано, що вона підлягає оскарженню в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

В постанові Харківського апеляційного суду від 05.06.2019, винесеній у складі суддів Маміна О.В., Кругова С.С., Пилипчук Н.П., зазначено, що постанова в силу п.2 ч.3 ст.389 ЦПК України оскарженню не підлягає.

З указаного вбачається, що дві постанови Харківського апеляційного суду (від 20.09.2021 та від 05.06.2019 в одній і тій же справі - № 639/204/16-ц) мають абсолютно протилежні резолютивні частини стосовно можливості їх оскарження в касаційному порядку. Під час розгляду справи № 639/204/16-ц судовою колегією у складі суддів Маміної О.В., Кругової С.С., Пилипчук Н.П. справу було віднесено до малозначних справ та справ з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При розгляді справи № 639/204/16-ц судовою колегією у складі Тичкової О.Ю. , Пилипчук Н.П , Маміної О.В. справу не було віднесено до малозначних справ та справ з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Це спричинило різницю в можливості оскарження постанов суду апеляційної інстанції у цивільній справі № 639/204/16-ц в касаційному порядку.

ОСОБА_1 уважає, що в постанові Харківського апеляційного суду від 20.09.2021 слід виправити описку і вказати, що постанова суду від 20.09.2021 в силу вимог п.2 ч.3 ст.389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Також у заяві про виправлення описки від 29.09.2021 ОСОБА_1 вказувала, що в постанові Харківського апеляційного суду від 18 серпня 2020 року по справі № 953/21573/19 (судді Н.П. Пилипчук, О.В. Маміна, С.С. Кругова) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління державної податкової служби у Харківській області був абзац такого змісту «Враховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області, в особі заступника керівника Щербак К. задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати, справу направити для продовження розгляду». ОСОБА_1 просила тоді суддів роз`яснити значення вказаного абзацу для цивільної справи № 639/204-16-ц. В ухвалі Харківського апеляційного суду від 8 жовтня 2020 року судді Н.П. Пилипчук, О.В. Маміна, С.С. Кругова зазначили «Дійсно, колегією суддів встановлено, що при виготовленні судового рішення, в мотивувальній частині була допущена технічна описка, а саме неправильно зазначено «апеляційну скаргу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області, в особі заступника керівника Щербак К. задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати, справу направити для продовження розгляду». Тоді колегія суддів указала, що вона вважає за можливе виправити допущену технічну описку та зазначити в передостанньому абзаці мотивувальної частини тексту постанови Харківського апеляційного суду від 18.08.2020: «апеляційну скаргу ОСОБА 1 задовольнити частково, рішення Київського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2020 року скасувати, провадження у справі - закрити». Судді виправили описку в постанові Харківського апеляційного суду від 18 серпня 2020 року, в мотивувальній частині тексту постанови Харківського апеляційного суду від 18 серпня 2020 року передостанній абзац викладено в редакції: «апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково, рішення Київського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2020 року скасувати, провадження у справі - закрити».

Вказаною ухвалою судді в порушення п.19 постанови пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 за № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», судді Маміна О. та Н.П. Пилипчук змінили зміст судового рішення, - чим проявили, на думку заявника, недбалість та зловживання службовим становищем. Такі дії суду свідчать про те, що жодний із суддів не читав судове рішення, що підписував.

Колегія суддів, заслухавши доповідь головуючого судді, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи заяви, уважає, що заява ОСОБА_1 про виправлення описки не підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

Як убачається з тексту постанови Харківського апеляційного суду від 20.09.2021 в її резолютивній частині зазначено, що «постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення».

Постановою Харківського апеляційного суду від 20.09.2021 була переглянута ухвала Жовтневого районного суду м. Харкова від 12 лютого 2021 року про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 від 12.08.2019 про перегляд рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 21.02.2019 та додаткового рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 12.03.2019 за нововиявленими обставинами.

Можливість учасника справи оскаржити таку ухвалу суду першої інстанції в апеляційному порядку встановлена п. 23 ч.1 ст.353 ЦПК України.

Згідно з п. 2 ч.1 ст. 289 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Отже, в постанові Харківського апеляційного суду від 20 вересня 2021 року правильно вказано, що така постанова можу бути оскаржена в касаційному порядку. Оскільки вона постановлена за результатами перегляду ухвали суду, передбаченої п.23 ч.1 ст.353 ЦПК України.

Посилання заяви ОСОБА_1 на невідповідність резолютивної частини постанови Харківського апеляційного суду від 20 вересня 2021 року іншим постановам Харківського апеляційного суду, винесеним у зазначеній справі, не свідчить про допущення судом описки в постанові від 20.09.2021 з огляду на викладене вище.

Доводи про те, що судді Н.П. Пилипчук, О.В. Маміна, С.С. Кругова в ухвалі Харківського апеляційного суду від 8 жовтня 2020 року безпідставно виправили описку, змінивши зміст постанови від 18 серпня 2020 року, свідчать про незгоду ОСОБА_1 з ухвалою суду від 08.10.2020. Але не свідчать про допущення описки в постанові від 20.09.2021.

Отже, колегія суддів уважає, що заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Харківського апеляційного суду від 20 вересня 2021 року слід залишити без задоволення.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду апеляційної інстанції про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення.

Керуючись ст. 260, 261, 269, 389 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Харківського апеляційного суду від 20 вересня 2021 року залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складений 29 листопада 2021 року.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук