Пров. №2/766/3584/21
28 січня 2021 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області у складі: головуючого - судді Ус О.В., секретар судового засідання Казеєва Ю.В., з участю позивача ОСОБА_1 та його представника адвоката Ігнатова Д.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Херсонської міської ради про визнання прав та обов`язків забудовника житлового будинку в порядку спадкування за законом,-
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог просив визнати за ним в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , право забудовника на домоволодіння АДРЕСА_1 .
В обгрунтування позову вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина. Проте, під час звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, йому роз`яснено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки ним пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини та у зв`язку з тим, що спадкодавцем за життя не оформлено правовстановлюючих документів на спадкове майно. З урахування викладеного, змушений звернутися до суду.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 08.11.2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.
03.06.2020 року представником позивача подано заяву про уточнення позовних вимог.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25.06.2020 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.10.2020 року розгляд справи відкладено, вирішено питання про виклик свідків.
Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. Позивач пояснив, що після смерті батька, який проживав у будинку АДРЕСА_1 , він прийняв спадщину, оскільки одразу почав проживати у вказаному будинку, користуватися речами батьками, оплачував комунальні послуги, робив поточний ремонт, висаджував город тощо.
Представник відповідача в судове засідання повторно не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини не явки суд не повідомляв. Відзив не подавався.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З урахуванням думки позивача та його представника, суд ухвалив провести заочний розгляд справи, ухваливши заочне рішення.
Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_3 суду пояснила, що є сусідкою позивача. Їй відомо, що позивач у будинку АДРЕСА_1 проживає з 1996 року, він зробив огорожу, сплачує комунальні послуги, проживає у будинку з дружиною.
Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 суду пояснила, що позивач чоловік її сестри. Їй відомо, що у 1996 році у позивача помер батько позивача, та з вказаного часу позивач разом з її сестрою постійно проживають у будинку АДРЕСА_1 . Будинок будувався ще при житті батьків ОСОБА_1 . Він сплачує всі комунальні послуги, саджає город, тощо.
Суд, заслухавши вступні слова позивача, його представника, допитавши свідків, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини.
ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьком є ОСОБА_2 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 13.11.1951 року (арк. справи 10).
ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджено свідоцтвом про смерть виданим повторно 02.05.2019 р. серії НОМЕР_2 (арк. справи 9).
Згідно висновку судового експерта Грибкової Н.Г. №30 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 10.10.2019 року, побудований одноповерховий житловий будинок літ. "А" по АДРЕСА_2 , відповідає наступним нормативно-технічним вимогам:
- по несучій спроможності огороджуючих конструкцій - ДБН В.2.6-162:2010 "Кам`яні та армокам`яні конструкції. Основні положення";
- по забезпеченню природнім освітленням та провітрюванням житлових та підсобних приміщень - п. 3.4, 3.6 ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення";
- по наявності інженерного обладнання - п.п. 5.13, 5.23, 5.37, 5.38, ДБН В.2.2-15-2005;
- по типу влаштування підлоги в приміщеннямх з оздобленням - СНІП 2.03.13-88 "Підлоги";
- по конструкції даху та покрівлі - ДБН В.2.6-220-2017 "Покриття будинків та споруд";
- по лінейним розмірам дверних прорізів - п. 5.27 ДБН В.1.1-7-2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги";
- по складу приміщень - п. 2.22 ДБН В.2.2-15-2005 частково (відсутній суміщений санвузол в житловому будинку);
- по виконаним опорядкованим покриттям - п. 3.67, табл. 15 "Настанови щодо проведення робіт з улаштування ізоляційних, оздоблювальних, захисних покриттів стін, підлог і покрівель будівель і споруд (СНиП 3.04.01-87, МОD) ДСТУ-Н Б А 3.1-23:2013 "Ізоляційні та оздоблювальні покриття";
- по наявності озеленення території прилеглої земельної ділянки п. 5.21 ДБН 360-92** "Містобудування. планування і забудова міських і сільських поселень";
- по протипожежному розриву між визначеними житловими будинками на суміжних ділянках - п. 3.25* ДБН 360-92**;
- по висоті, виду, естетичним вимогам огорожі вздовж фасадної межі п. 2,3* ДСТУ-Н Б В.2.6-188:2013 "Настанові з проектування огорож майданчиків і ділянок підприємств, будинків і споруд (СН 441-72*, МОD)".
Фізичний знос житлового будинку літ. "А" - 33%. Житловий будинок був прийнятий в експлуатацію у 1986 році за діючими на той час будівельними нормами і правилами і не може повністю відповідати сучасним нормам, але при користуванні будинком забезпечені безпечні умови проживання в будинку (арк. справи 15-23).
Листом №1437/02-16 від 11.07.2019 р. Друга Херсонська державна нотаріальна контора на звернення ОСОБА_1 щодо прийняття та отримання спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 повідомлено, що ним пропущено строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду (арк. справи 24).
Згідно листа Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі за вих. №2781/Л/21-2251-13 від 15.07.2019 р., за даними інформаційної системи "Податковий блок" за ОСОБА_1 обліковується земельна ділянка для будівництва та обслуговування житлового будинку площею 0,0494 га, яка розташована по АДРЕСА_2 . Станом на 11.07.2019р. податковий борг по земельному податку з фізичних осіб відсутній (арк. справи 25).
Відповідно до п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» якщо будівництво здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки, як забудовника, входять до складу спадщини.
Згідно роз`яснень Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених у листі № 24-753/04-13 від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» за умови наявності акта відведення земельної ділянки під забудову, дозволів на забудову, якщо будинок не було введено в експлуатацію, таке будівництво не може визнаватись самочинним, а є незавершеним. Визнання права власності в порядку спадкування на недобудований будинок відповідно до чинного законодавства України є неможливим. А тому, у такому випадку необхідно визнати правильною практику судів щодо визнання за спадкоємцем майнових прав забудовника, як таких, що входять до складу спадщини.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» відповідачами у таких справах є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, тобто майнові права можуть бути предметом спадкування.
Отже, якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, то спадкоємець також не набуває такого права у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно, зокрема на житловий будинок, іншу споруду.
За ч. 1 ст.1223 ЦК України зазначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно ч. 1ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.
З положень ст. 331 ЦК України вбачається, що право власності на нерухоме майно виникає в особи з моменту завершення будівництва та прийняття його в експлуатацію, а якщо таке право підлягає державній реєстрації - з моменту його державної реєстрації.
До закінчення будівництва забудовник вважається власником не будівлі або споруди, як окремого обєкта, а власником будівельних матеріалів, обладнання, а також відповідних майнових прав.
У листі Міністерства юстиції України від 21.02.2005 року № 19-32/319 "Щодо порядку оформлення документів у разі смерті власника нерухомого майна" визначено, що оскільки на нерухоме майно не було оформлено право власності, то таке право в разі відсутності правовстановлюючих документів вирішується в судовому порядку.
Будівництво житлового будинку розпочато спадкодавцем на підставі дозвільних документів, наданих йому у відповідності до вимог законодавства, а тому права забудовника після смерті останнього є предметом спадкування і у разі їх заперечення підлягають встановленню за рішенням суду.
За умови наявності акта відведення земельної ділянки під забудову, дозволів на забудову, якщо зведений згідно проекту обєкт нерухомості, таке будівництво не може визнаватися самочинним.
Таким чином, у судовому засіданні встановлено, наявність передбачених законом підстав для визнання за позивачем майнових прав забудовника, як таких, що входять до складу спадщини.
Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.
Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися.
Рішення в повному обсязі складене 29 січня 2021 року.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 141, 258, 259, 263 265 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1218 ЦК України, п.8 Постанови № 7 від 30 травня 2008 року Пленуму Верховного Суду України « Про судову практику у справах про спадкування», суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Херсонської міської ради про визнання прав та обов`язків забудовника житлового будинку в порядку спадкування за законом задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ) права та обов`язки забудовника житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Згідно загального порядку оскарження, рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус