Справа № 738/1045/21
№ провадження 2/738/415/2021
У Х В А Л А
26 листопада 2021 року м. Мена
Менський районний суд Чернігівської області в складі:
судді - Волошиної Н. В.,
з участю секретаря судового засідання - Донець Г. В.,
представника позивача ОСОБА_1
представника відповідача ОСОБА_2
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до приватного акціонерного товариства «Будівельник-84» про визнання права власності на квартиру за набувальною давністю,
В С Т А Н О В И В:
16 серпня 2021 року ОСОБА_3 звернувся до суду із позовною заявою доприватного акціонерного товариства «Будівельник-84», в якій просив визнати за нимза набувальною давністю право власності на квартиру АДРЕСА_1 .
Ухвалою Менського районного суду Чернігівської області від 20 серпня 2021 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, справу призначено до підготовчого засідання.
19 жовтня 2021 року від представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 до суду надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій остання просить визнати правочин щодо купівлі-продажу нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 , укладений 02 лютого 1999 року між ОСОБА_3 та приватним акціонерним товариством «Будівельник-84», дійсним, реальним та виконаним, та визнати за ОСОБА_3 право власності на вказану квартиру.
Позивач ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в підготовче засідання не з`явився.
Представник позивача ОСОБА_1 в підготовчому засіданні подану до суду заяву про уточнення позовних вимог приєднати до матеріалів справи та розглянути справу з урахуванням уточнених вимог.
Представник відповідача акціонерного товариства «Будівельник-84» - Нікітенко М.І. в підготовчому засіданні при вирішенні клопотання представника позивача поклався на розсуд суду.
Вивчивши та дослідивши позовну заяву, заяву представника позивача про уточнення позовних вимог, заслухавши представника позивача, думку представника відповідача, суд дійшов до наступного висновку.
Відповідно до ст. 189 Цивільного процесуального кодексу України завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд у підготовчому засіданні заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.
Відповідно до п.2 ч.2 та ч.3 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.
Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.
Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.
Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.
Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.
Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.
Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.
Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.
Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви».
Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.
З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).
Судом встановлено, що 16 серпня 2021 року позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовною заявою до приватного акціонерного товариства «Будівельник-84» про визнання право власності на квартиру АДРЕСА_1 за набувальною давністю.
У заяві про уточнення позовних вимог, поданої представником позивача ОСОБА_1 19 жовтня 2021 року, остання просить визнати правочин щодо купівлі-продажу нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 , укладений 02 лютого 1999 року між ОСОБА_3 та приватним акціонерним товариством «Будівельник-84», дійсним, реальним та виконаним, та визнати за позивачем право власності на вказану квартиру.
Із змісту поданої заяви про уточнення позовних вимог вбачається, що позовні вимоги доповняються ще однією вимогою та фактично змінюється підстава позову.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що правові підстави для прийняття заяви про уточнення позовних вимог відсутні, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог, яка подана представником позивачем, оскільки за такою заявою заявляється вимога, яка є новою, що не є за своїм змістом збільшенням розміру позовних вимог та суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, тобто є окремою та самостійною позовною вимогою, що не передбачено процесуальним законом.
На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 189, 197, 260, 353 ЦПК України, суд -
П О С Т А Н О В И В:
У прийнятті заяви представника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до приватного акціонерного товариства «Будівельник-84» про визнання права власності на квартиру за набувальною давністю - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.В.Волошина