Справа № 495/1423/18
№ провадження 2/495/296/2021
УХВАЛА

про відмову з задоволенні заяви

"25" січня 2021 р. м. Білгород Дністровський

Білгород Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючої одноособово судді Прийомової О.Ю.

за участю секретаря Іванченко А.С.,

розглянувши у відритому судовому засіданні в м. Білгород Дністровському Одеської області клопотання представника третьої особи про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовною заявою першого заступника керівника Білгород-Дністровської місцевої прокуратури до Затоківської селищної ради, Харитонової Тетяни Валеріївни, виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 про визнання незаконним рішення, недійсним свідоцтва про право власності, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Білгород - Дністровського міськрайонного суду перебуває вищевказана цивільна справа.

До суду від представника третьої особи 30 вересня 2020 року надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду, відповідно до якої зазначає, щодо помилковості висновку прокурора про відсутність органу, уповноваженого захищати інтереси територіальної громади смт. Затока у спірних правовідносинах.

Підставою для представництва прокуратурою інтересів держави є відсутність у відповідного органу повноважень на звернення до суду в принципі, а не відсутність можливості оскаржити власні рішення чи заявляти інший визначений прокурором на власний розсуд позов.

Не обґрунтував та належними доказами не довів позивач підстав для представництва інтересів держави, відсутність в матеріалах справи доказів наявності у П.Муравйова повноважень на підписання позовної заяви.

На підставі п. 2 ч.1 ст. 257 ЦПК України, відповідно до якої суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщопозовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, просить суд позовну заяву першого заступника керівника Білгород-Дністровської місцевої прокуратури залишити без розгляду.

В судове засідання представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце слухання справи сповіщені належним чином, однак причини неявки суду не відомі.

Суд розглядає справу за відсутність сторін, належним чином повідомлених про день та час судового розгляду справи, за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Вивчивши заяву про залишення позову без розгляду та матеріали справи, суд приходить до наступного.

28 лютого 2018 року Перший заступник керівника Білгород-Дністровської місцевої прокуратури звернувся до суду із позовом до Затоківської селищної ради, ОСОБА_2 , виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 про визнання незаконним рішення, недійсним свідоцтва про право власності, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора.

05 березня 2018 року Ухвалою Білгород - Дністровського міськрайонного суду провадження по справі було відкрито.

Відповідно до частин 3 - 5 статті 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції" (F. W. v. France) від 31.03.2005, заява № 61517/00, пункт 27).

Водночас ЄСПЛ звертав увагу також на категорії справ, у яких підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): "Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

При цьому ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не стосуються сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечення обмеження повноважень і функцій прокурорів сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему здійснення кримінального правосуддя, водночас для виконання будь-яких інших функцій має бути засновано окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

Зважаючи на викладене, з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження зміст пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Отже, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини 2 статті 129 Конституції України).

Положення пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким має бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру".

Отже, викладені обставини представника третьої особи в його заяві не є підставами для залишення позову без розгляду, а підлягають вирішенню при розгляду справи по суті, тому будуть розглянуті судом при ухваленні рішення по сутті справи.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного суду від 05.02.2019 року по справі № 910/7813/18.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне в задоволенні заяви представника третьої особи про залишання без розгляду цивільної справи за позовною заявою першого заступника керівника Білгород-Дністровської місцевої прокуратури до Затоківської селищної ради, ОСОБА_2 , виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 про визнання незаконним рішення, недійсним свідоцтва про право власності, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора відмовити.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 258, 259, 260, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника третьої особи про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовною заявою першого заступника керівника Білгород-Дністровської місцевої прокуратури до Затоківської селищної ради, ОСОБА_2 , виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 про визнання незаконним рішення, недійсним свідоцтва про право власності, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора відмовити.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 29 січня 2021 року.

Суддя: