Провадження № 2/643/445/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.11.2021 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., розглянувши в порядку письмового провадження заяву адвоката Агафонової Тетяни Анатоліївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді Московського районного суду м. Харкова Крівцова Д.А. у цивільній справі за позовною заявою адвоката Костяного Андрія Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

31.10.2019 року адвокат Костяний А.О., який діє в інтересах ОСОБА_2 (далі позивач), звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , в якому просить стягнути з відповідача на користь ОСОБА_2 суму боргу за договором позики від 03.06.2009 року у розмірі 10000,00 доларів США, проценти за користування позиченими коштами у розмірі 108000,00 грн., а також судові витрати у розмірі 30151,72 грн.

26.11.2021 року до суду надійшла заява адвоката Агафонової Т.А., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді Крівцова Д.А.

В обґрунтування заяви зазначено, що суддя Крівцов Д.А. прийняв до розгляду позовну заяву позивача без перевірки його фактичних ідентифікаційних даних. Враховуючи відмінності в прізвищі позивача та прізвищі особи, яка згідно розписки, оформленої російською мовою, надала кошти в позику, суд відкрив провадження у справі за заявою особи, яка не є і не може бути позивачем. Крім того, суд вжив заходи забезпечення позову. Також судом не надано оцінки доводам відповідача відносно того, що останній не отримував від позивача грошові кошти згідно розписки. Крім того, позивач не погоджується з прийнятими судом процесуальними рішеннями за наслідками розгляду клопотань про виклик свідків. Наведене обставини, за доводами представника відповідача, свідчать про упередженість та необ`єктивність головуючого судді.

Відповідно до ст.40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Заява про відвід судді Крівцова Д.А. подана адвокатом Агафоновою Т.А. 26.11.2021 року. Судове засідання у вказаній цивільній справі призначене на 06.12.2021 року. Таким чином, заява про відвід надійшла до суду раніше ніж за три робочі дні до наступного засідання.

Підстави для відводу суду визначені ст. 36, 37 ЦПК України.

Судом не встановлено обставин, які б свідчили про його необ`єктивність або упередженість.

Оцінку доводам представника відповідача відносно того, що позивачу не належить право вимоги за вказаною вище розпискою, судом може бути надано виключно під час ухваленні рішення по суті позовних вимог, оскільки пред`явлення позову особою, права якої не порушені та якій не належить право вимоги до відповідача, є самостійною підставою для відмови в позові.

Оцінку доводам представника відповідача щодо неотримання відповідачем грошових коштів у позику та відсутності підстав для пред`явлення до нього вимог про стягнення грошових коштів, судом також може бути надано виключно під час ухваленні рішення по суті позовних вимог.

Згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Враховуючи наведене, незгода представника позивача з процесуальними рішеннями суду під час відкриття провадження у справі, забезпечення позову та вирішенні питань про виклик свідків, не може бути підставою для відводу головуючого судді.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ч. 1 ст. 7 вказаного вище Закону, кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положеннями п. 2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, відображеної, зокрема, в рішеннях у справі "Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії", "Пуллар проти Сполученого Королівства", "Білуха проти України", наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 17.09.2019 по справі № 277/599/15-к, між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»). У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»).

Оцінюючи суб`єктивний критерій, а саме особисті переконання головуючого судді, судом не встановлено упередженого ставлення до тих чи інших учасників справи.

Враховуючи наведене, суд не вбачає підстав для задоволення відводу.

При цьому суд приходить до висновку, що додаткову оцінку об`єктивному критерію безсторонності головуючого судді, тобто питанню відносно того, чи можуть обставини, що стали підставою для заяви про відвід, викликати об`єктивні побоювання щодо безсторонності головуючого судді з точки зору стороннього спостерігача, буде надано іншим суддею Московського районного суду м. Харкова.

Як вбачається з положень ст. 40 ЦПК України, інститут передачі заяви про відвід на розгляд іншому судді покликаний забезпечити додаткові гарантії безсторонності суду, що розглядає справу, шляхом оцінки насамперед об`єктивного критерію такої безсторонності іншим суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Положеннями ст. 2 ЦПК України передбачено, що завдання справедливого і неупередженого розгляду і вирішення цивільних справ превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Враховуючи наведене, з метою забезпечення права позивача на справедливий суд, гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, складовою якого є право на розгляд справи безстороннім судом, та остаточного вирішення питання щодо дотримання об`єктивного критерія безсторонності суду, суд вважає за необхідне передати питання про відвід на вирішення іншого судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись ст. 36, 37, 39, 40, 258-261, 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви адвоката Агафонової Тетяни Анатоліївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді Московського районного суду м. Харкова Крівцова Д.А. у цивільній справі за позовом адвоката Костяного Андрія Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики - відмовити.

Цивільну справу за позовом адвоката Костяного Андрія Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики передати для вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Д.А. Крівцов