Справа № 953/778/21
2/953/1590/21
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" січня 2021 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Шаренко С.Л. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа відокремлений підрозділ п`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори про визнання заповіту недійним, -

ВСТАНОВИВ:

19.01.2021 позивач ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду міста Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа відокремлений підрозділ п`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори про визнання заповіту недійним.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення, (стаття124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Проте, вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтями 175, 177 ЦПК України.

Розглянувши заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про залишення заяви без руху, оскільки вона подана без дотримання вимог статті 177 ЦПК України, а саме: позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів); а до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.

Вказані відомості та докази позбавляють суд можливості вирішити питання про підсудність справи, а також визначити суму судового збору, яка в разі, якщо до складу спадщини входить нерухоме майно, обчислюється, як за подання позовної заяви майнового характеру з урахуванням ціни позову.

З огляду на викладене, позивачу необхідно надати до суду заповіт від 23.12.2006, заповіт, який позивач просить визнати недійсним від 05.06.2019, а у разі неможливості надати клопотання про його витребування (ст. 84 ЦПК України), та крім того, якщо до складу спадщини входить нерухоме майно, зазначити ціну позову та оплатити (доплатити) судовий збір за ставкою, визначеною Законом України «Про судовий збір» для позовної вимоги майнового характеру з урахуванням ціни позову (п. 9 ч. 1 ст.176 ЦПК України). (у разі необхідності).

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа відокремлений підрозділ п`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори про визнання заповіту недійним залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви в строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення позивачу ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених вище недоліків заява вважатиметься не поданою та буде повернено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.Л. Шаренко