Справа № 288/2077/21
Провадження № 2/288/453/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2021 року смт Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Зайченко Є. О.,

за участю секретаря судових засідань - Костюк О.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Житомирської області (далі - відповідач) про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, в обґрунтування якої вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько, ОСОБА_2 , який на день смерті проживав та був зареєстрований у АДРЕСА_1 , проживав одиноко.

Місцем відкриття спадщини, є останнє місце проживання спадкодавця.

Позивач, є спадкоємцем померлого за законом першої черги.

В зв`язку з необхідністю оформити право на спадщину на належне померлому спадкове майно, виникла потреба отримати у нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом, проте, звернувшись до нотаріуса, було повідомлено, що відповідно до ч. 1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

А згідно з ч. 1 ст.1270 вказаного кодексу, для прийняття спадщини встановлюється шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини, який у його випадку, закінчився 22 серпня 2016 року.

Проте, заяви про прийняття спадщини після смерті батька, позивач не подав своєчасно у шестимісячний строк, передбачений ст.1270 ЦК України, в зв`язку з тим, що хворів та перебував на лікуванні, про що свідчить довідка № 744 видана 21.06.2016 року Міською клінічною лікарнею № 2 м. Києва.

На сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем, до нотаріальної контори, подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких я міг би подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом, а тому питання про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини може бути вирішене тільки в судовому порядку.

Заповіт також померлим, за життя складено не було.

Позивач просить, Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили. Розгляд справи провести без його участі.

Представник відповідача Попільнянської селищної ради Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду лист в якому просив справу слухати без участі їх представника. Проти задоволення позовних вимог не заперечують..

Згідно частини третьої статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частини третьої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Великолісівецькою сільською радою Попільнянського району Житомирській області 22 липня 2014 року, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис № 7.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Великолісівецькою сільською радою Попільнянського району Житомирській області, 09 лютого 2008 року, ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис № 1.

Також відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого Великолісівецькою сільською радою Попільнянського району Житомирській області, 25 лютого 2016 року, ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 1.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , його батьками вказані ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , його батьками вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .

Згідно довідки виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області № 110 від 09 серпня 2021 року, на момент смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис № 1 в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , були зареєстровані та проживали: чоловік ОСОБА_3 , сини ОСОБА_6 та ОСОБА_2 .

Відповідно до довідки виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області № 116 від 16 серпня 2021 року, ОСОБА_2 , 1951 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 1 від 25 лютого 2016 року, уродженець с. Великі Лісівці Попільнянського району Житомирської області, постійно проживав та був зареєстрований до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 , одиноко.

Рішенням 45 сесії 6 скликання від 20 серпня 2015 року Великосілівецької сільської ради Попільнянського району Житомирської області вулицю Жовтнева в селі Великі Лісівці перейменовано на «Миру».

Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 165616, виданого 01 березня 2004 року головою Попільнянської районної державної адміністрації, ОСОБА_4 на підставі розпорядження голови Попільнянської районної державної адміністрації від 10 листопада 2003 року № 428, є власником земельної ділянки площею 2, 8202 га, яка розташована на території Великосілісецької сільської ради Попільнянського району Житомирської області, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 104.

Згідно з інформацією зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 01 листопада 2021 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , до даного часу не заведена.

Згідно з інформацією зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 01 листопада 2021 року, заповіт після смерті ОСОБА_2 , померлим, на користь будь-яких інших спадкоємців, також не складався.

Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Попільнянського нотаріального округу Житомирської області № 255/01-16 від 13 листопада 2021 року, ОСОБА_1 , повідомлено, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , закінчився 22 серпня 2016 року, а тому він має право звернутися до суду за місцем відкриттям спадщини за визначенням додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем в зв`язку з тим, що хворів, перебував на лікуванні, що підтверджується довідкою № 744 виданою 21 червня 2016 року Міською клінічною лікарнею № 2 м. Києва та через стан здоров`я не мав можливості звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при подачі заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Стаття 1261ЦК України визначає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»; ст. ст. 1223, 1265, 1268-1270, 1272 ЦК України; ст. ст. 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 189-200, 206, 211, 247, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду Є. О. Зайченко