ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/664/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" січня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЛАТИНУМ ФІНАНС», треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Куба Юлія Володимирівна, Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва, Військова частина НОМЕР_1 про визнання недійсним кредитного (споживчого) договору та протиправного вчинення нотаріальної дії щодо вчинення виконавчого напису на кредитному (споживчому) договорі, -
встановив:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЛАТИНУМ ФІНАНС», треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Куба Юлія Володимирівна, Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва, Військова частина НОМЕР_1 про визнання недійсним кредитного (споживчого) договору та протиправного вчинення нотаріальної дії щодо вчинення виконавчого напису на кредитному (споживчому) договорі.
Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.
Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст.ст. 175, 177, 176 ЦПК України.
При вивчені позовної заяви та доданих до неї документів судом встановлено, що позивачем при подачі позовної заяви не дотримано вимог цивільного процесуального законодавства, оскільки дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві:
- у порушення п. 2 позивачем не зазначено повних анкетних даних сторін, зокрема: адреси електронної пошти відповідача та третіх осіб;

- у порушення п. 3 позивачем не зазначено ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог;

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, що порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
- у порушення п. 4 позивачем не чітко викладено зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, зокрема: у п.6 позовних вимог не вказано у якому розмірі позивач просить стягнути з відповідача утримані з нього грошові кошти у виконавчому провадженні;
- у порушення п. 6 позивачем не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- у порушення п. 7 позивачем не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- у порушення п. 8 позивачем не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- у порушення п. 9 позивачем не зазначено попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (зокрема судового збору, витрат на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи ст. 133 ЦПК України). У випадку відсутності понесених судових витрат попередньо та/або у майбутньому, позивачу слід зазначити у позовній заяві;
Частиною 1 ст. 42 ЦПК України визначено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.
Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.
Відповідно до ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Згідно ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.
Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.
Системний аналіз норм чинного цивільного процесуального законодавства дає підстави стверджувати, що відповідач у цивільному судочинстві сторона, якій пред`явлено позов.
Як вбачається із позовної заяви, позивач у порушення вищевказаних норм звертаючись з даним позовом заявляє ряд позовних вимог де серед іншого оспорює кредитний договір укладений з ПАТ «АЛЬФА-БАНК», договір факторингу укладеного між юридичними особами ТОВ «Купер Прайс» та ТОВ «ПЛАТИНУМ ФІНАНС», не у повному обсязі визначився із колом осіб, які можуть бути залучені до участі в розгляді справи та їх процесуальним статусом (відповідач, третя особа), та відповідно до вимог ст. 177 ЦПК України додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.
Таким чином, суддя рекомендує позивачу визначитись з колом учасників у справі та вирішити питання щодо залучення до участі у справі третіх осіб, оскільки рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки, та відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України надати до суду примірник позовної заяви копії всіх документів, що додаються до неї, для направлення третій особі для ознайомлення.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем у порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України не сплачено судовий збір.
Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.
Так, у порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивач не надав документів, що підтверджують сплату судового збору за подання позову у розмірах, визначених відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", керуючись ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», як на пільгу про звільнення його від сплати судового збору.
Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»; судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Статтями 3 і 4 Закону України «Про судовий збір» визначено об`єкти справляння судового збору, його розміри та перелік позовних заяв чи інших заяв, передбачених процесуальним законодавством, за подання яких судовий збір не справляється.
Зокрема, позивачем як підставу звільнення від сплати судового збору вказано ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів», що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.
Закон України «Про захист прав споживачів» регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.
У цьому законі пунктом 22 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» терміни вживаються в такому значенні: зокрема, виконавець суб`єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги; продавець - суб`єкт господарювання, який згідно з договором реалізує споживачеві товари або пропонує їх до реалізації; споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.
Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12.04.1996 „Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів", до відносин, якi регулюються законодавством України про захист прав споживачів, належать, зокрема, ті, що виникають із договорів купiвлі-продажу, майнового найму (в тому числi найму (оренди) жилого приміщення - в частині відносин між наймачем (орендарем) i наймодавцем (орендодавцем), який одночасно є виконавцем комунальних послуг і послуг по ремонту житлового фонду та інженерного обладнання), побутового прокату, безоплатного користування майном, підряду (в тому числi побутового замовлення чи абонементного обслуговування), доручення, перевезення громадян та іх вантажу, комiсії, схову, страхування, із договорiв про надання фiнансово-кредитних послуг для задоволення власних побутових потреб громадян (у тому числі про надання кредитів, відкриття й ведення рахунків, проведення розрахункових операцiй, приймання і зберiгання цiнних паперів, надання консультаційних послуг).
Відповідно до п. 6 вищевказаної Постанови, заява про захист прав споживача має повністю відповідати вимогам щодо форми й змiсту позовної заяви, зокрема, мiстити вiдомості: про те, яке право споживача порушено; коли і в чому це виявилося; про способи захисту, які належить вжити суду; про розмiр сум, щодо яких заявлено вимоги, з вiдповiдними розрахунками і обгрунтуванням; про докази, що пiдтверджують позов. До заяви повиннi бути доданi необхіднi документи - залежно від заявлених вимог (наприклад, договір, квитанція-замовлення, квитанція зобов`язання, транспортна чи інша накладна, чек, касовий ордер).
Позивач вважаючи себе споживачем, при зверненні до суду у дотримання вимог ст. 175 ЦПК України, зобов`язаний викласти зміст позовних вимог та обставини, якими він обґрунтовує вказані позовні вимоги у відповідності до норм Закону України «Про захист прав споживачів», зазначивши про те, яке право споживача порушено (ст. 21 Закону України «Про захист прав споживачів»), про розмір сум, щодо яких заявлено вимоги, з відповідними розрахунками і обґрунтуванням, таким чином навівши підтвердження того, що між сторонами існують правовідносини, які регулюються Законом України «Про захист прав споживачів».
Позивач у своєму позові посилається на ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», як на підставу його звільнення від сплати судового збору, разом з тим, матеріали позовної заяви не містять жодного документа, що підтверджував би підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону, зокрема суду не надано оскаржуваного кредитного договору, що позбавляє на даному етапі суддю встановити, що він був укладений між сторонами у справі та що він є споживчого характеру.
За відсутності відповідного обґрунтування поданий позов не може вважатись позовом про захист прав споживача і повинен оплачуватись судовим збором у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».
Разом із тим, правових підстав для звільнення позивача від сплати судового збору при зверненні до суду із позовними вимогами про: визнання договору факторингу №0111/2019 від 01.11.2019 про відступ права вимоги за кредитним договором №490126683 від 23.12.2008 укладений між ТОВ «Купер Прайс» та ТОВ «Платінум Фінанс» -недійсним; визнання виконавчого напису від 18.12.2019 №2829 вчинений приватним нотаріусом нотаріального округу міста Київ Пімахова Д.В. про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЛАТІНУМ ФІНАНС» заборгованості в сумі 22293 грн. 07 коп. таким, що не підлягає виконанню; стягнення з ТОВ «Платінум Фінанс», на користь ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі утриманих по виконавчому провадженню ВП №61727775 за весь час здійснення утримання грошових коштів по момент винесення судом рішення; стягнення з ТОВ «Платінум Фінанс», на користь ОСОБА_1 відшкодування завданої моральної шкоди у розмірі 1500 євро у відповідному перерахунку у національну грошову одиницю по курсу на момент винесення рішення судом, позивач у своєму клопотанні про звільнення від сплати судового збору не наводить, а тому позивач має сплатити судовий збір за ставками визначеними Законом України «Про судовий збір» зі змінами та доповненнями від 01.01.2020.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір» зі змінами та доповненнями від 01.01.2020.
Згідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Законом України «Про державний бюджет на 2020 рік» встановлено, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01 січня 2020 року складає 2102 грн.
Згідно приписів п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10 510,00 грн.).

Ставка судового збору за подачу до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 2020 рік становить 840 грн. 80 коп. (п. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).
За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).
Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач звертаючись до суду заявляє три позовні вимоги позовні вимоги немайнового характеру, а саме: - про визнання кредитного договору недійсним; - визнання договору факторингу недійсним; - визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, а також дві позовні вимоги майнового характеру, а саме: - про стягнення грошових коштів у розмірі утриманих по виконавчому провадженні за весь час здійснення утримання грошових коштів по момент винесення судом рішення; стягнення на користь ОСОБА_1 відшкодування завданої моральної шкоди у розмірі 1500 Євро у відповідному перерахунку у національну грошову одиницю по курсу на момент винесення рішення судом, що є самостійними вимогами, які підлягають сплаті судовим збором окремо.
Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір за три позовні вимоги позовні вимоги немайнового характеру у сумі 2522,40 грн., із розрахунку (840,80*3=2522,40 грн.).
Також, позивачу слід визначити у позовній заяві ціну позову, яка підлягає стягненню з відповідача та надати документ, що підтверджує сплату судового збору за позовну вимогу про стягнення грошових коштів утриманих по виконавчому провадженні, у розмірі з розрахунку (ціна позову*1%, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2102,00 грн.
За подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати (ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).
Крім того, позивач має сплатити судовий збір у гривні за позовну вимогу про стягнення на користь завданої моральної шкоди у розмірі 1500 Євро з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.
При цьому, належним доказом сплати судового збору є фінансовий документ: платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Також фінансовий документ повинен бути підписаний уповноваженою посадовою особою і скріплено печаткою установи з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.
Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору - згідно наданих Пленумом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду Цивільних і кримінальних справ роз`яснень у постанові №10 від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах».
На підтвердження сплати судового збору необхідно надати до суду оригінал квитанції.
Судовий збір підлягає сплаті на наступний рахунок:
Отримувач коштів УК у Дарн.р-ні/Дарниц.р-н/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38021179
Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)
Код банку отримувача (МФО) 899998
Рахунок отримувача UA0026003
Код класифікації доходів бюджету 22030101
Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дарницький районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).
Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи те, що визначені недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, суддя приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, суддя вважає за необхідне зазначити, що позивач може усунути вказані недоліки протягом п`яти днів із дня отримання ухвали шляхом направлення на адресу Дарницького районного суду м. Києва нової редакції позовної заяви з урахуванням визначених недоліків з її копіями та копіями документів, що додаються до неї, відповідно для відповідача та третіх осіб та оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».
Керуючись ст.ст. 175, 177, 176, ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЛАТИНУМ ФІНАНС», треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Куба Юлія Володимирівна, Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва, Військова частина НОМЕР_1 про визнання недійсним кредитного (споживчого) договору та протиправного вчинення нотаріальної дії щодо вчинення виконавчого напису на кредитному (споживчому) договорі- залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів із дня отримання копії вказаної ухвали.
Копію ухвали направити позивачу.
Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: