Номер провадження 2/754/625/21 Справа №754/3377/20
28 січня 2021 року Деснянський районний суд м. Києва
в складі: Головуючого - судді - Панченко О.М.
при секретарі - Тимошенко К.Г.
представника позивача - Усікової Л.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа -Банк» до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
У березні 2020 року АТ «Альфа - Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку.
Позовна заява мотивована тим, що згідно рішення №5/2019 АТ «Укрсоцбанк» від 15.10.2019 року бло прийнято рішення щодо припинення АТ «Уксоцбанк» шляхом приєднання до АТ «Альфа-Банк» де в п.п.1.2. визначено, що правонаступником щодо всього майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк», виникає у АТ «Альфа Банк» з 15.10.2019 року. Згідно ст. 37 ЗУ «Про іпотеку» АТ «Укрсоцбанк» правонаступником якого є АТ «Альфа Банк» було оформлено право власності на однокімнатну квартиру, загальною площею 39,50 кв.м., житловою площею 18.10 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності належала відповідачці ОСОБА_1 . Правовою підставою для реєстрації права власності АТ «Альфа Банк» на нерухоме майно є відповідне застереження в п.п. 4.5.3 Договору іпотеки від 09.06.2008 року, яке передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання. Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.02.2020 року №202029915 було зареєстровано право власності за АТ «Укрсоцбанк» правонаступником якого є АТ «Альфа Банк», а саме однокімнатну квартиру, загальною площею 39,50 кв.м., житловою площею 18.10 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 . Таким чином, законним власником квартири є позивач. Зазначає, що реєстрація відповідача порушує право позивача на вільне розпорядження і користування своїм майном, позивач позбавлений можливості реєструвати будь-які правочини щодо зазначеної квартири. Ураховуючи викладене, представник позивача просив суд визнати відповідачку такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_2 та зняти її з реєстраційного обліку.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М. від 16.03. 2020 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання.
Відповідачкою ОСОБА_1 до суду не подано відзиву на позову заяву, при цьому остання належним чином повідомлялася про розгляд справи у суді, а саме за зареєстрованим у передбаченому законом порядку місцем проживання направлялась позовна заява з додатками, ухвала про відкриття провадження у справі та судова повістка.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва у складі судді Панченко О.М. від 01.10.2020 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.
У судовому засіданні представник позивача підтримала позовну заяву за викладеними в ній обставинами та просила її задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечувала.
Відповідачка в судове засідання не з`явилася, будь-яких заяв, клопотань з її сторони на адресу суду не надходило.
Суд вважає, за можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та постановити заочне рішення, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Вислухавши вступне слово представника позивача у справі, всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до іпотечного договору №42.02-11/550 від 09.06.2008 року укладеного між АКБ «Укрсоцбанк»(іпотеко держатель) та відповідачкою ОСОБА_1 (іпотекодавець), остання передала в іпотеку іпотекодержателю у якості забезпечення виконання іпотекодавцем зобов`язань за договором кредиту №031.29-08/497 від 09.06.2008 року, укладеним між іпотекодержателем та іпотекодавцем нерухоме майно, що придбане іпотекодавцем за кредитні кошти, надані іпотекодержателем відповідно до умов договору, яким обумовлено основне зобов`язання, а саме квартиру АДРЕСА_2 . Право власності на предмет іпотеки підтверджується договором купівлі-продажу квартири, укладеним між іпотекодавцем та ОСОБА_2 , який посвідчений того ж дня нотаріусом КМНО Затварницькою І.П.
Згідно рішення №5/2019 АТ «Укрсоцбанк» від 15.10.2019 року бло прийнято рішення щодо припинення АТ «Уксоцбанк» шляхом приєднання до АТ «Альфа-Банк» де в п.п.1.2. визначено, що правонаступником щодо всього майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк», виникає у АТ «Альфа Банк» з 15.10.2019 року.
Згідно ст. 37 ЗУ «Про іпотеку» АТ «Укрсоцбанк» правонаступником якого є АТ «Альфа Банк» було оформлено право власності на однокімнатну квартиру, загальною площею 39,50 кв.м., житловою площею 18.10 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності належала відповідачці ОСОБА_1 .
Правовою підставою для реєстрації права власності АТ «Альфа Банк» на нерухоме майно є відповідне застереження в п.п. 4.5.3 Договору іпотеки від 09.06.2008 року, яке передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання. Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.02.2020 року №202029915 було зареєстровано право власності за АТ «Укрсоцбанк» правонаступником якого є АТ «Альфа Банк», а саме однокімнатну квартиру, загальною площею 39,50 кв.м., житловою площею 18.10 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 . Таким чином, законним власником квартири є позивач.
Як зазначила в судовому засіданні представник позивача, Банк звертався до відповідачки з вимогою звільнити житлове приміщення, проте в добровільному позасудовому порядку не вдалося вирішити це питання.
Відповідно до частини першої статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені, зокрема, нормами статей 16, 386, 391 ЦК України.
Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь-яких усунень свого порушеного права від будь-яких осіб будь-яким шляхом, який власник вважає прийнятним.
З огляду на викладене, суд вважає позовну заяву подану АТ «Альфа Банк» обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.
Разом з тим, представник позивача також просила зняти відповідачку ОСОБА_1 з реєстраційного обліку, проте рішення суду про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, є підставою для його виконання шляхом зняття з реєстрації такої особи і не потребує додаткового судового захисту, тому вимоги АТ «Альфа Банк» у цій частині задоволенню не підлягають.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 316, 317 Цивільного кодексу України,ст.ст. 7-13, 76-81, 141, 259, 263-265,268, 273,280-282, 354 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву Акціонерного товариства «Альфа -Банк» до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІПН НОМЕР_1 ) такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_2 .
В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Альфа -Банк» судові витрати у вигляді судового збору в суммі 2 102.00 грн.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.