Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/4490/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.02.2021 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого - судді Рішко Г.І., секретар судового засідання Стрижак О.М., розглянувши у відкритому підготовочому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дротинської сільської ради Закарпатської області про визнання права власності, третя особа: державний нотаріус Виноградівського районного нотаріального округу Боричок К.В.,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Дротинської сільської ради Закарпатської області про визнання права власності, третя особа: державний нотаріус Виноградівського районного нотаріального округу Боричок К.В.

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (тітка позивача). Останнє місце проживання якої було АДРЕСА_1 .

На день смерті спадкодавця ОСОБА_2 залишилося спадкове майно: житловий будинок з надвірними спорудами, який розташований в АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_2 залишила заповіт на користь позивача ОСОБА_1 , який не змінено та не скасовано.

Позивач в шестимісячний строк прийняв спадщину, оскільки постійно проживав разом з спадкодавцем.

При зверненні позивача до державного нотаріуса Боричок К.В. із заявою про прийняття спадщини, останнім позивачу ОСОБА_1 в отриманні свідоцтва про право на спадщину на майно померлої ОСОБА_2 відмовлено (лист № 197/01-16 від 16.12.2020 року), у зв`язку відсутністю витягу з реєстру прав власності на спадкове майно спадкодавця.

Позивач в судове засідання не з"явився. Подав до суду заяву в якій просив справу розглянути у його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив такі задоволити з підстав наведених у позові (а.с.26).

Представник відповідача в судове засідання не з"явився, подав до суду заяву в якій просить справу розглянути у його відсутності, позовні вимоги визнає, та не заперечує проти задоволення таких (а.с.29).

Представник третьої особи про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не здійснив його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК).

В судовому засіданні матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (а.с.24). Останнє місце проживання ОСОБА_2 - АДРЕСА_1 (а.с.5-6).

На день смерті спадкодавця ОСОБА_2 залишилося спадкове майно: житловий будинок з надвірними спорудами, який розташований в АДРЕСА_1 .

Житловий будинок по АДРЕСА_1 рахується за померлою ОСОБА_2 , що стверджується довідкою КП «Виноградівське інвентарбюро» від 16.12.2020 року за №1176 (а.с.7).

За життя ОСОБА_2 залишила заповіт на користь позивача ОСОБА_1 , який не змінено та не скасовано (а.с. 10, 23).

Позивач ОСОБА_1 прийняв спадщину, оскільки постійно проживав разом з спадкодавцем. Крім того, звертався до державного нотаріуса Боричок К.В. із заявою про прийняття спадщини, однак в отриманні свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно померлої ОСОБА_2 відмовлено (лист № 197/01-16 від 16.12.2020 року), у зв`язку відсутністю витягу з реєстру прав власності на спадкове майно спадкодавця (а.с. 5, 12, 23).

Ч. 3 ст. 1268 ЦК України передбачено, що "Спадкоємець, який постійно проживав разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї".

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (ст. 1269 ЦК).

Згідно ст. 1233 ЦК України,- заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Верховний суд України в п. 23 Постанови Пленуму «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року за № 7 роз`яснив, що Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження.

Однак, згідно із правилами, встановленими Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України (п. 4.15, 4.18), для видачі свідоцтва про право на спадщину, у складі якої є нерухоме майно, необхідно подати правовстановлюючий документ та Витяг із Державного реєстру речових прав. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Проаналізувавши встановлені обставини суд прийшов до висновку, що умови для отримання позивачем свідоцтва про право на спадщину у нотаріальному порядку відсутні. Відтак, невизнане право позивача, набуте шляхом переходу права власності в порядку спадкування, підлягає судовому захисту у обраний спосіб, передбачений законом.

За таких встановлених у судовому засіданні обставин, суд, розглянувши справу в межах заявлених вимог та поданих доказів, які оцінені судом в їх сукупності, приймає рішення про задоволення позову.

Керуючись ст.ст.200, 258, 259, 263, 265, 267, 268, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканцем АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , право власності на житловий будинок з надвірними спорудами в цілому (загальною корисною площею 73,1 м.кв., в тому числі 61,1 м.кв. житлової площі).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його прийняття до Закарпатського апеляційного суду.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

ГоловуючийГ. І. Рішко