Справа №:755/3560/17
Провадження №: 6/755/1883/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" листопада 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Гончарук В.П.

з секретарем Гриценко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи ОСОБА_2 про поворот виконання рішення суду, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи ОСОБА_2 , звернулася до Дніпровського району м. Києва з заявою про поворот виконання рішення суду, в якій просить суд здійснити поворот виконання заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 18 січня 2018 року у справі № 755/3560/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків шляхом витребування 36/100 квартири АДРЕСА_1 з незаконного володіння або в інший спосіб, передбачений законом.

За частиною п`ятою статті 444 ЦПК України, питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

Так, за частиною дев`ятою вказаної статті Кодексу, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.

У судове засідання сторони, їхні представники не з`явилися, про час, дату і місце проведення якого повідомлялися належним чином засобами поштового зв`язку.

Заява про поворот виконання рішення розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду, як передбачено частиною десятою статті 444 ЦПК України.

Враховуючи положення частини десятої статті 444 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути заяву за відсутності сторін справи.

Суд, вивчивши заяву та дослідивши матеріали справи, письмові докази, якими обґрунтовується заява про поворот виконання рішення, прийшов до висновку про задоволення заяви, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. ч. 1-3 ст. 444 ЦПК України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він6 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він:1) закриває провадження у справі;2) залишає позов без розгляду;3) відмовляє в позові повністю;4) або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він:1) закриває провадження у справі;2) залишає позов без розгляду;3) відмовляє в позові повністю;4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

За змістом ч. 9 ст. 444 ЦПК України, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа № 755/3560/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

Заочним рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 18.01.2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків позов задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальні збитки в розмірі 62 800 грн., моральну шкоду в розмірі 5 000 грн. (том 1 а.с. 101-104).

Згідно з актом від 28.02.2019 року про реалізацію 36/100 частини квартири АДРЕСА_1 загальною площею 36.70 кв.м., складеним державним виконавцем Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві Гаркушою Є.Ю., при примусовому виконанні виконавчого листа №755/3560/17 від 21.02.2018 року, реалізоване майно, яке належало ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 за 219 674 грн.

Постановою Київського апеляційного сулу від 16 жовтня 2019 року, заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 18 січня 2018 року скасовано і ухвалено нове судове рішення, яким відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

При ухваленні постанови. Київський апеляційний судне вирішив питання про поворот виконання рішення суду, (том 1 а.с. 226-232).

Поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала. Як наголошено в Рішенні Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 «правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах» (абзац десятий пункту 9 мотивувальної частини).

Поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту майнових прав учасників справи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням.

Тому суди на забезпечення такої гарантії відновлення прав учасників процесу, як поворот виконання рішення мають задовольняти відповідні заяви та повертати відповідачеві стягнуті кошти за скасованим судовим рішенням, у разі відсутності обмежень, установлених законом.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

За змістом наведених норм закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі, а застосовуючи поворот виконання рішення суду, суд повинен зобов`язати позивача повернути відповідачеві безпідставно стягнене з нього за скасованим рішенням.

Згідно норми частини 6 ст. 444 ЦПК України, до заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Таким чином, у межах розгляду даної справи виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва відбулося шляхом стягнення грошових коштів, які були присуджені судовим рішенням в межах виконавчого провадження, шляхом реалізації майна, а саме частки квартири належної боржнику на праві власності на прилюдних торгах.

У зв`язку з чим, за скасованим рішенням суду проведена реалізація майна в порядку виконання рішення про стягнення грошових коштів, яка не скасована та є дійсною.

За таких обставин суд вважає, що поворот виконання судового рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 18 січня 2018 року у справі № 755/3560/17, шляхом витребування 36/100 квартири АДРЕСА_1 з незаконного володіння або в інший спосіб, передбачений законом, не можливий, оскільки заявником обрано невірний спосіб захисту, та в свою чергу з боржника стягувались грошові кошти за рішенням суду а не порушувалось право власності на вказане нерухоме майно.

З урахуванням наведеного, розглядаючи справу у межах заявлених вимог, суд приходить до висновку, що заява про поворот виконання рішення суду не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись, ст. ст. 126-127, 260-261, 353-354, 444 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволені заяви ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи ОСОБА_2 про поворот виконання рішення суду - відмовити.

Повний текст ухвали складено 04 листопада 2021 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: