ЄУН №337/284/21
Провадження №2/337/665/2021
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 січня 2021 року м.Запоріжжя

Суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя Сидорова М.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про вселення,

ВСТАНОВИВ:

25.01.2021 року до суду надійшла вказана позовна заява ОСОБА_1 .

Однак, суд вважає, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви повинен бути доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з пп.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.).

Однак, при поданні даного позову позивач судовий збір не сплатив.

Водночас разом з позовною заявою ОСОБА_1 подав клопотання про відстрочення йому сплати судового збору, посилаючись на те, що його матеріальний стан не дозволяє сплатити судовий збір, оскільки він перебуває на лікарняному.

Відповідно до ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Такі докази повинна надати сторона, яка заявляє відповідне клопотання.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши повідомлені позивачем обставини та надані докази, суд вважає, що позивач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження його незадовільного майнового стану, який позбавляє можливості сплатити судовий збір за подання даного позову до суду.

Заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, позивач зазначає, що має незадовільний матеріальний стан, оскільки перебуває на лікарняному, але належних доказів на підтвердження обставин незадовільного матеріального стану не надав.

Зокрема, позивач не надав жодних доказів про розмір його доходу та доказів, що такий розмір доходу не дозволяє йому сплати судовий збір в сумі 908,00 грн.

Перебування позивача на лікарняному не є підставою для відстрочення від сплати судового збору.

За таких обставин суд не знаходить законних підстав для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, у зв`язку з чим в задоволенні відповідного клопотання слід відмовити.

При цьому суд враховує рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001р. у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland»), в якому зазначено, що вимога сплати збору цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

У рішенні від 26.07.2005р. у справі «Kniat v. Poland» ЄСПЛ указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану.

У відповідності до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вказані судом недоліки перешкоджають прийняттю позовної заяви до судового розгляду, то її слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом надання суду платіжного документу про сплату судового збору на користь держави в сумі 908,00 грн. (за наступними реквізитами: Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/м.Зап. Хортиц./22030101, Код ЄРДПОУ отримувача: 37941997, Код банку (МФО): 899998, Рахунок: UA0008514, Код класифікації доходів бюджету: 22030101) або документу, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст.175, 177, 185, 259-261, 353 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,

У Х В А Л И В :

В задоволені клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про вселення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що інакше позов буде вважатися неподаним і йому повернутий.

Ухвала суду в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Хортицький районний суд м.Запоріжжя протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.В. Сидорова