У Х В А Л А

28 січня 2021 року

м. Київ

справа № 363/5179/19

провадження № 61-125ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Калараша А. А. (суддя-доповідач), Петрова Є. В., Ткачука О. С., розглянувши питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 , діючого в інтересах ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 11 листопада 2020 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія-Лізинг», Товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія Сервіс», Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, Держави України в особі Державної казначейської служби України, Держави України в особі Міністерства юстиції України про стягнення завданої майнової шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом та просила стягнути солідарно на її користь з ТОВ «Мрія-Лізинг», ТОВ «Мрія Сервіс», Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА), Держави Україна в особі Державної казначейської служби України 20 583 188 грн. 45 коп. в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої незаконними діями АРМА.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 09 липня 2020 року позов ОСОБА_2 задоволено частково. Стягнуто з ТОВ «Мрія-Лізинг», ТОВ «Мрія Сервіс», Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів на користь ОСОБА_2 майнову шкоду у розмірі 20 583 188 грн. 45 коп. У задоволенні позовних вимог в іншій частині відмовлено..

Постановою Київського апеляційного суду від 11 листопада 2020 року рішення Вишгородського районного суду Київської області від 09 липня 2020 року скасовано, ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовлено.

У січні 2021 року представник ОСОБА_1 , діючий в інтересах ОСОБА_2 , засобами поштового зв`язку направив на адресу Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 11 листопада 2020 року у вищевказаній справі, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувану постанову та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року

№ 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України. Зокрема, підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до абзацу першого пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у в касаційній скарзі повинно бути зазначено, зокрема, підстави касаційного оскарження.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Як на підставу касаційного оскарження, ОСОБА_2 посилається на пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України та вказує, що судом апеляційної інстанції неправильно застосовано положення статей 1173, 1174 ЦК України, оскільки не враховано правові висновки Верховного Суду з приводу застосування цієї норми права у подібних правовідносинах, викладені в постановах від 25 лютого 2019 року у справі №466/4051/15-ц, від 03 вересня 2019 року у справі №916/1423/17, від 12 березня 2019 року у справі №920/715/17.

За таких підстав касаційна скарга ОСОБА_2 подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема, касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктом першим частини другої статті 389 ЦПК України.

В касаційній скарзі ОСОБА_2 порушує питання про поновлення строку касаційного оскарження, в обґрунтування якого посилається на те, що копію оскаржуваної постанови отримано нею 12 грудня 2020 року, в зв`язку з чим вважає, що строк було пропущено з поважних причин, та просить його поновити.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Повний текст оскаржуваної постанови складено 12 листопада 2020 року. Строк касаційного оскарження сплинув 12 грудня 2020 року. Касаційну скаргу подано засобами поштового зв`язку 31 грудня 2020 року, тобто, поза межами строку касаційного оскарження. Проте, з доданих до касаційної скарги документів вбачається, що копію оскаржуваної постанови отримано представником скаржника 12 грудня 2020 року. За таких підстав заява про поновлення строку касаційного оскарження є обґрунтованою та підлягає задоволенню, а строк - поновленню.

Скаржником сплачено судовий збір у розмірі 19 210 грн та кошти зараховані до спеціалізованого фонду Державного бюджету України.

Відповідно до частини п`ятої статті 394 ЦПК України, якщо суд дійде висновку, що подана касаційна скарга є обґрунтованою, він відкриває провадження, про що постановляє відповідну ухвалу.

Наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Керуючись статтями 394, 395 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 про поновлення строку касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 11 листопада 2020 року задовольнити.

Поновити ОСОБА_2 строк касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 11 листопада 2020 року.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 , діючого в інтересах ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 11 листопада 2020 року

Витребувати з Вишгородського районного суду Київської області матеріали цивільної справи №363/5179/19 за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія-Лізинг», Товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія Сервіс», Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, Держави України в особі Державної казначейської служби України, Держави України в особі Міністерства юстиції України про стягнення завданої майнової шкоди,

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, що не перевищує п`ятнадцяти днів з моменту отримання ухвали суду.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді А. А. Калараш

Є. В. Петров

О. С. Ткачук