Справа №705/3026/17
2/705/221/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2021 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Єщенко О.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Кучеренка А.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Умань матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розподіл спільно нажитого майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ спільно нажитого майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 26.07.2017 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_5 про розподіл спільного майна подружжя та просив:

- провести розподіл спільно нажитого майна подружжя, виділивши ОСОБА_5 у приватну власність квартиру АДРЕСА_1 . Загальна площа квартири становить 85,7 м2. Вартість вказаної квартири становить 380000 гривень;

- виділити йому, ОСОБА_1 , та визнати за ним право власності на нежитлове приміщення салон краси, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , придбане за договором купівлі-продажу від 29.10.2009. Загальна площа нежитлового приміщення салону краси становить 49,9 м2. Згідно з проведеною оцінкою ринкова вартість нежитлового приміщення салону краси становить 340000 гривень.

14.11.2017 відповідачка ОСОБА_5 подала до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про визнання квартири АДРЕСА_1 особистою приватною власністю та поділ спільно нажитого майна подружжя та просила поділити майно:

- визнати за ОСОБА_5 61% або ж 3/5 квартири АДРЕСА_3 , 49,9 кв.м, придбаної ними під час шлюбу згідно з договором купівлі-продажу від 29.10.2009. Ринкова вартість об`єкту оцінки на даний час складає 1 144 656,00 гривень згідно з висновком експерта;

- визнати за ОСОБА_5 Ѕ частку земельної ділянки площею 0,1000 га в с. Родниківка Уманського району, яка придбана ОСОБА_5 разом з ОСОБА_1 під час шлюбу відповідно до договору купівлі-продажу від 11.03.2009. Загальна вартість земельної ділянки на даний час складає 112 560 гривень відповідно до висновку експерта, або стягнути з позивача 56 280 гривень;

- стягнути з ОСОБА_1 на її користь грошову компенсацію в сумі 40 500 гривень, що становить Ѕ частину придбаного під час шлюбу автомобіля марки «NISSAN ALMERA 1.8», номер кузова НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 ;

- судові витрати покласти на відповідача (судовий збір та витрати на проведення оцінки майна).

10.01.2018 ОСОБА_1 подав до суду заяву про зміну предмету та підстав позову та просить визнати за ОСОБА_5 , яка є відповідачем за первісним позовом, право власності на земельну ділянку площею 0,1 га, кадастровий номер: :01:002:1531, розташовану в с. Родниківка Уманського району Черкаської області, вартість якої становить 20 000 гривень, без утримання з неї Ѕ частини вартості земельної ділянки.

08.11.2019 ОСОБА_1 подав до суду заяву про розширення позовних вимог, в якій просить:

- виділити позивачу ОСОБА_1 нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , площею 49,9 м2, придбане за договором купівлі-продажу, який укладений 29.10.2009, реєстровий № 3-2882, вартістю 1 148 000 гривень відповідно до висновку експерта;

- виділити відповідачу ОСОБА_4 і визнати за нею право власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 85,7 м2, вартістю 902 000 гривень відповідно до висновку експерта;

- виділити відповідачу ОСОБА_4 і визнати за нею право власності на земельну ділянку площею 0,1000 га, яка розташована в с. Родниківка Уманського району Черкаської області, державний акт серії ЯЗ № 044340, кадастровий номер: :01:002:1531, вартістю 112 560 гривень відповідно до висновку експерта.

- виділити відповідачу ОСОБА_4 рухоме майно на загальну суму 138 035 грн 60 коп.

Загальна сума спільно нажитого майна подружжя як нерухомого, так і рухомого, яке підлягає до виділення та визнання на нього права власності ОСОБА_4 , становить 1 152 595 грн.

Утримати з відповідача ОСОБА_4 на його, ОСОБА_1 , користь грошову суму в розмірі 2 297,00 грн як різницю у вартості майна, виділеного кожному із подружжя.

Утримати з відповідача ОСОБА_4 вартість судового збору в сумі 9 605 гривень.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 28.08.2020 прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_1 про поділ спільно нажитого майна подружжя до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про поділ спільно нажитого майна та об`єднано в одне провадження.

15.09.2020 ОСОБА_4 звернулась до суду ще з однією зустрічною позовною заявою про поділ спільно нажитого майна подружжя та просить:

- визнати квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , особистою приватною власністю ОСОБА_4 ;

- визнати за ОСОБА_4 61% або ж 3/5 квартири АДРЕСА_3 , 49,9 кв.м, придбаної ними під час шлюбу згідно з договором купівлі-продажу від 29.10.2009, реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності 8;

- визнати за ОСОБА_4 Ѕ частку земельної ділянки площею 0,1000 га в с. Родниківка Уманського району Черкаської області;

- стягнути з ОСОБА_1 на її користь Ѕ частку грошової компенсації за придбаний під час шлюбу автомобіль марки «NISSAN ALMERA 1.8», номер кузова НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 ;

- судові витрати покласти на відповідача (судовий збір та витрати на проведення оцінки майна та правничу допомогу).

При цьому позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_6 вартість майна, що підлягає поділу, не зазначає.

На підставі розпорядження керівника апарату Уманського міськрайонного суду Черкаської області Михайлюк Н.М. від 05.05.2021 року № 485/21 у зв`язку з тим, що суддю Кормана О.В. відраховано із штату Уманського міськрайонного суду 16.04.2021 року (наказ №11-К від 16.04.2021) 05 травня 2021 року здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи.

За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.05.2021 справа передана на розгляд судді Єщенко О.І.

Ухвалою судді Єщенко О.І. від 05.07.2021 справу прийнято до свого провадження та призначено підготовче засідання.

У підготовчому засіданні позивач ОСОБА_7 та його представник адвокат Дашицький Л.Б. вважали можливим призначити справу до судового розгляду.

У підготовчому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_3 заперечував проти призначення справи до судового розгляду та заявив клопотання про залишення первісного позову ОСОБА_7 без руху, вважаючи, що позивачем ОСОБА_1 неправильно сплачений судовий збір у справі, оскільки відповідачем ОСОБА_4 проведено оцінку майна при подачі зустрічного позову до суду і вартість спільно нажитого майна подружжя значно вища, ніж позивач ОСОБА_1 вказав у своїй позовній заяві.

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Дашицький Л.Б. заперечували проти заявленого клопотання.

Вислухавши думку учасників підготовчого провадження, дослідивши матеріали справи в частині щодо виконання сторонами вимог статей 175, 176 ЦПК України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву та зустрічну позовну заяву без руху та надати сторонам строк для усунення недоліків заявлених позовних заяв, виходячи з таких обставин.

Позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 після пред`явлення позовної заяви двічі звертався до суду із заявами про зміну позовних вимог.

Відповідачка за первісним позовом та позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_4 також двічі зверталася до суду з позовними заявами.

При цьому, як ОСОБА_1 , так і ОСОБА_4 у заявлених позовних вимогах зазначали різну ціну позову та оцінку майна, що підлягає поділу.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обгрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

При цьому у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, ціна позову визначається загальною сумою всіх вимог.

Позивач ОСОБА_1 в останніх позовних вимогах, заявлених суду 08.11.2019 (т. 1 а.с. 187-190), зазначив ціну позову в сумі 1148000 гривень. При цьому просить поділити майно на загальну суму 2300595 гривень.

Крім того, позивач ОСОБА_1 просить поділити спільно нажите майно подружжя, але разом з цим позовної вимоги про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя з переліком такого майна, не заявляє, що суперечить вимогам п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, відповідно до якого:

- позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Такий спосіб захисту передбачений законом, зокрема ст. 69 СК України, згідно з якою дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності.

Належність майна до спільної сумісної власності подружжя визначається не тільки фактом придбання його під час шлюбу, але й спільною участю подружжя коштами або працею в набутті майна.

Застосовуючи норму ст. 60 СК України та визнаючи право спільної сумісної власності подружжя на майно, суд повинен установити не тільки факт набуття майна під час шлюбу, але й той факт, що джерелом його набуття були спільні сумісні кошти або спільна праця подружжя.

Таким чином, не все майно подружжя являється спільною сумісною власністю подружжя. Вимозі про поділ спільного майна подружжя має передувати вимога про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, оскільки в разі спору суд встановлює статус спірного майна.

Також позивачу ОСОБА_1 необхідно конкретизувати позовну вимогу щодо компенсації йому відповідачкою різниці у вартості майна, яке він просить поділити, шляхом стягнення цієї суми на його користь, а не шляхом утримання, як зазначено.

З огляду на викладене, суд вважає, що з метою об`єктивного та оперативного розгляду даної цивільної справи позивачу ОСОБА_1 потрібно привести позовну заяву у відповідність до зазначених вище вимог шляхом викладення позовної заяви в новій редакції, де зазначити:

- ціну позову в розмірі всього майна, що підлягає поділу;

- зазначити перелік майна, яке він вважає спільною сумісною власністю подружжя, із зазначенням ціни кожного окремого майна та про визнання цього майна спільною сумісною власністю подружжя;

- конкретизувати позовну вимогу щодо компенсації йому відповідачкою різниці у вартості майна, яке він просить поділити.

Щодо сплати позивачем ОСОБА_1 судового збору суд зазначає про те, що судовий збір позивачем ОСОБА_1 сплачено в повному обсязі, відповідно до Закону України «Про судовий збір» у редакції станом на 2019 рік, в максимальному розмірі 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 9605 гривень.

Позивачка ОСОБА_4 в останніх позовних вимогах, заявлених суду 15.09.2020 (т. 2 а.с. 224-234), зазначила ціну позову в сумі 1682195 гривень та не зазначила її обґрунтування.

При цьому просить визнати квартиру АДРЕСА_1 особистою приватною власністю, не зазначаючи її ціну в позовних вимогах. Також просить поділити майно, не вказуючи його ціни в позовних вимогах.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обгрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Крім цього, позивачка ОСОБА_4 просить визнати нерухоме майно квартиру особистою приватною власністю та поділити спільно нажите майно подружжя, але водночас позовної вимоги про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя з переліком такого майна не заявляє, що суперечить вимогам п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, згідно з яким:

- позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Такий спосіб захисту передбачений законом, зокрема ст. 69 СК України, згідно з якою дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності.

Належність майна до спільної сумісної власності подружжя визначається не тільки фактом придбання його під час шлюбу, але й спільною участю подружжя коштами або працею в набутті майна.

Застосовуючи норму ст. 60 СК України та визнаючи право спільної сумісної власності подружжя на майно, суд повинен установити не тільки факт набуття майна під час шлюбу, але й той факт, що джерелом його набуття були спільні сумісні кошти або спільна праця подружжя.

Таким чином, не все майно подружжя являється спільною сумісною власністю подружжя. Вимозі про поділ спільного майна подружжя має передувати вимога про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, оскільки в разі спору суд встановлює статус спірного майна.

Також позивачці ОСОБА_4 необхідно конкретизувати позовну вимогу щодо компенсації їй відповідачем Ѕ частки вартості автомобіля шляхом стягнення цієї суми на її користь, зазначивши конкретну суму, оскільки в матеріалах справи наявні різні оцінки спірного автомобіля.

З огляду на викладене, суд вважає, що з метою об`єктивного та оперативного розгляду даної цивільної справи позивачці ОСОБА_4 потрібно привести позовну заяву у відповідність до зазначених вище вимог шляхом викладення позовної заяви в новій редакції, де зазначити:

- ціну позову в розмірі всього майна, що належить визнати особистою приватною власністю, а також поділити;

- зазначити перелік майна, яке вона вважає спільною сумісною власністю подружжя, із зазначенням ціни кожного окремого майна та про визнання цього майна спільною сумісною власністю подружжя;

- конкретизувати позовну вимогу щодо компенсації їй відповідачем вартості Ѕ частини автомобіля, вказавши конкретну суму, яку просить стягнути.

Щодо сплати позивачкою ОСОБА_4 судового збору суд зазначає про те, що остання звільняється від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір», оскільки є інвалідом ІІ групи загального захворювання з 08.10.2018.

Суд звертає увагу сторін на той факт, що реальна ринкова вартість спірного майна, згідно з висновками експертів, виготовленими за зверненням сторін, відрізняється, тому позивачі під час заявлення остаточних позовних вимог з метою визначення однієї оцінки майна не позбавлені права на визначення ціни майна за висновками експерта, виготовленими за зверненням іншої сторони.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Оскільки суддею було встановлено, що ні позовна заява, ні зустрічна позовна заява не відповідають вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України, то відповідно до вимог ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя вважає, що є підстави для залишення без руху даної справи із визначенням строку для усунення недоліків.

Суд роз`яснює сторонам у справі, що відповідно до ч. 12, ч. 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, то суд продовжить розгляд справи. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Керуючись ст.ст. 175, 187, 193 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Судову справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розподіл спільно нажитого майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ спільно нажитого майна подружжя залишити без руху.

Надати позивачу у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розподіл спільно нажитого майна подружжя та позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ спільно нажитого майна подружжя строк для усунення недоліків позовної заяви та зустрічної позовної заяви терміном у п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачам, що відповідно до положення ч. 13 ст.187 ЦПК України у разі не усунення зазначених в ухвалі недоліків у встановлений строк позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.І. Єщенко