№ 2/243/2874/2021
У Х В А Л А

іменем України

29 листопада 2021 року м. Слов`янськ

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючий суддя Мінаєв І.М.,

за участю секретаря судового засідання Добродум Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до обласного комунального підприємства Донецьктеплокомуненерго в особі виробничої одиниці Слов`янськтепломережа про визнання права позивача самостійно визначати вид опалення свого житла, права на відключення від мережі централізованого опалення, визнання, що рішення суду виконуються на підставі ч.1 ст.431 ЦПК України, відшкодування моральної та матеріальної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Слов`янського міськрайонного суду Донецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до обласного комунального підприємства Донецьктеплокомуненерго в особі виробничої одиниці Слов`янськтепломережа про визнання права позивача самостійно визначати вид опалення свого житла, права на відключення від мережі централізованого опалення, визнання, що рішення суду виконуються на підставі ч.1 ст.431 ЦПК України, відшкодування моральної та матеріальної шкоди.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення судового засідання чи розгляд справи за його відсутністю суду не надходило.

Представник позивача ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, хоча була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи. Представником позивача втретє надано суду заяву про відкладення судового засідання, що обґрунтована неможливістю явки до суду у зв`язку зі станом здоров`я та перебуванням на лікуванні, проте жодного разу будь-яких медичних документів представником позивача суду не надано.

Представник відповідача надав суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Частиною третьою статті 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Так, справа призначалася до судового розгляду 03 листопада 2021, проте позивач попри належне повідомлення про дату, час та місце розгляду справи до суду не з`явився, про причини неявки суду не повідомив. Від представника позивача надійшла заява про відкладення судового засідання у зв`язку зі станом здоров`я представника, медичні документи не надані. Ухвалою суду від 03.11.2021 судове засідання було відкладено, наступне судове засідання було призначене 18.11.2021.

В судове засідання 18.11.2021 позивач до суду знову не з`явився попри належне повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомив. Від представника позивача ОСОБА_2 надійшла заява про відкладення судового засідання, що обґрунтована неможливістю бути присутньою в суді за станом здоров`я, медичні документи не надані. Ухвалою суду від 18.11.2021 судове засідання було відкладено, наступне судове засідання було призначене 29.11.2021.

Суд зазначає, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України позов залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності / неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 у справі № 643/856/15-ц, від 21 грудня 2020 у справі № 484/146/16-ц, від 10 листопада 2021 у справі № 756/2137/20).

Як вказав Верховний Суд у постанові № 242/3877/15-ц від 27.04.2021, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вищевказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він вправі подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

В позовній заяві міститься прохання позивача проводити всі судові засідання за його відсутністю, однак за участю його представника за довіреністю Лень Т.В., тому суд вважає неможливим розглянути справу по суті за відсутності і позивача, і його представника, оскільки розгляд справи за відсутності сторони позивача порушуватиме право позивача та не відповідатиме його волевиявленню, вказаному у позові.

Разом з тим суд зазначає, що згідно з частиною другою статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Встановивши, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явилися в чергове судове засідання, призначене на 29.11.2021, поважність причин неявки суду не підтвердили, заяви про розгляд справи за її відсутності представник позивача не подала, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України. Суд зазначає, що ним було вжито усіх необхідних заходів для надання позивачу та його представнику достатніх можливостей викладення своєї позиції у судових засіданнях з метою дотримання вимоги змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання.

На підставі викладеного, керуючись ст. 131, 223, 257 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до обласного комунального підприємства Донецьктеплокомуненерго в особі виробничої одиниці Слов`янськтепломережа про визнання права позивача самостійно визначати вид опалення свого житла, права на відключення від мережі централізованого опалення, визнання, що рішення суду виконуються на підставі ч.1 ст.431 ЦПК України, відшкодування моральної та матеріальної шкоди залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена учасниками справи протягом п?ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного суду.

Суддя

Слов`янського міськрайонного суду І.М. Мінаєв