Справа № 366/2937/21
Провадження № 2/366/782/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2021 року смт. Іванків

Іванківський районний суд Київської області у складі

головуючого судді Слободян Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Німченко Н.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в смт. Іванків цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , поданою його представником, адвокатом Мінгалієвою Надією Мансурівною, до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В :

27.10.2021 адвокат позивача Мінгалієва Н.М., звернулася до суду з позовною заявою до відповідача про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті його матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зазначає, що після смерті матері залишилось спадкове майно виді права на дві земельні частки (паї), одна з яких належала їй на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії КВ № 0218143, а друга її сину, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії КВ № 0218144.

В обґрунтування позову посилається на те, що у встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через юридичну необізнаність. Не знав про те, що слід подавати заяву протягом 6 місяців з дня смерті спадкодавця. Тим більше, маючи на руках передані матір`ю сертифікати, вважав, що може звернутися до нотаріуса у будь який час.

Ще однією причиною відмовити нотаріуса у заведенні спадкової справи після смерті матері стало те, що у його свідоцтві про народження допущена помилка у прізвищі матері « ОСОБА_1 » замість вірного « ОСОБА_1 ». Тому, для оформлення спадкових прав просить встановити факт родинних відносин з нею.

Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 01.11.2021 р. було відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого засідання на 29.11.2021 р.

Представник позивача подав до канцелярії суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Від представника відповідача до суду надійшов лист про розгляд справи без участі селищної ради, проти задоволення позовних вимог не заперечують, що суд розцінює як відзив з визнанням позову.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження № 4 від 10.06.2021. Його батьками зазначені « ОСОБА_6 та ОСОБА_2 ( а.с.15).

ОСОБА_3 , народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 05.05.1965. Його батьками зазначені « ОСОБА_6 та ОСОБА_2 ( а.с.16).

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про його смерть серії НОМЕР_2 від 10.06.2021 ( а.с.12).

Після його смерті мати, ОСОБА_2 , прийняла спадщину згідно ст. 548 ЦК України 1963 р., шляхом спільного проживання на момент його смерті, тобто вступила в управління, володіння спадковим майном, що підтверджується довідкою, виданою старостою села за № 91 від 10.06.2021.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 06.10.2004 ( а.с.11)

Через розбіжності у написанні прізвища матері у його свідоцтві про народження та у її свідоцтві про смерть, відповідно « ОСОБА_1 » та « ОСОБА_1 » постановою № 486/02-31 від 23.06.2021 року відмовлено у заведенні спадкової справи, у тому числі через недоведеність родинних відносин із спадкодавцем.

Суд приходить до висновку, що помилка у написанні прізвища матері у свідоцтві про народження позивача сталася через неуважність посадових осіб, які складали відповідний документ, оскільки прізвища батька і матері співзучні, проте, таки різні: « ОСОБА_1 » і ОСОБА_1 ». У покійного брата позивача їх прізвище у актовому записі про народженні написані вірно.

Відтак, суд приходить до висновку про те, що достовірно підтверджено той факт, що ОСОБА_2 була матір`ю ОСОБА_1 . Встановлення факту родинних відносин необхідне позивачу для оформлення своїх спадкових прав.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті своєї матері.

Постановою нотаріуса № 486/02-31 від 23.06.2021 року позивачу відмовлено у заведенні спадкової справи через пропуск строку для прийняття спадщини та з тим, що не доведено родинних відносин із спадкодавцем. При цьому, у постанові зазначено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

З урахуванням визнання позову відповідачем, яке не порушує нічиїх прав та інтересів, відсутність будь яких інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно, суд приходить до висновку про задоволення позову, визнаючи поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, є підставою для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Керуючись ст.ст.10, 11, 12, 13, 141, 247, 259, 263-265, 315, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 , поданою його представником, адвокатом Мінгалієвою Надією Мансурівною, до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт родинних стосунків, а саме: ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , прож. АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору після смерті його матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту (29.11.2021 року).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.П. Слободян