Провадження № 2-зз/752/51/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 лютого 2021 року Голосіївсьуий районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Машкевич К.В.

за участю секретаря- Медведєвої К.І.

представника заявника-

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мінюкова-Кручина Тетяна Павлівна про визнання договору купівлі-продажу недійсним та повернення майна, суд

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернулася до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 22 лютого 2017 року, в вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Посилається на те, що за тривалий час розгляду справи відбулися зміни, які фактично змінили причини для застосування арешту, а саме: ухвалою Господарського суду м.Києва від 25 листопада 2020 року визнано в Україні іноземну процедуру банкруцтва Акціонерного товариства «CGM Czech a.s.», яка створена та здійснює діяльність за законодавством Чеської Республіки, визнано в Україні керуючого іноземною процедурою банкруцтва Акціонерного товариства «CGM Czech a.s.», ведено мораторій на задоволення вимог кредиторів Акціонерного товариства «CGM Czech a.s.», введено процедуру розпорядження майном Акціонерного товариства «CGM Czech a.s.».

Зазначає, що нею були перераховані кошти за купівлю квартири у розмірі 191065,27 грн. на банківські рахунки, які були надані уповноваженими особами «CGM Czech a.s.». За майже 7 років не виникло питань щодо ціни майна, кошти їй не були повернуті.

В зв`язку цим, вважає, що є добросовісним набувачем спірної квартири, оскільки здійнила в ній капітальний ремонт з заміною вікон, електро- та сантехнічних комунікацій, встановила вбудовану техніку та меблі.

Крім того, зазначає, що арешт спірної квартири перешкоджає їй займатися бізнесом, оскільки зарубіжні контрагенти перевіряють її та її майно на наявність обтяжень.

Постійне проживання в квартирі свідчить про необґрунтованість її відчуження, в зв`язку з чим просить скасувати арешт.

25 січня 2021 року протоколом атоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим у справі визначено суддю Машкевич К.В.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суд до відома не поставили.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Враховуючи дані обставини, належне повідомлення учасників справи у відповідності до вимог ст. 130 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справу в їх відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Судом встановлено, що ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 22 лютого 2017 року в межах справи за позовом Акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мінюкова-Кручина Тетяна Павлівна про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації та повернення майна, був накладений арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що знаходиться у власності ОСОБА_1 .

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 22.07.2020 року, задоволено заяву позивача Акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» - адвоката Савченко Вікторії Сергіївни про відвід головуючого судді та ухвалено відвести головуючого суддю Чередніченко Н.П. від розгляду вищевказаної цивільної справи.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вказана цивільна справа розподілена судді Хоменко В.С. та призначена до розгляду в підготовче засідання на 03 лютого 2021 року о 10.00 год.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

З точки зору закону заходи забезпечення позову визначаються виходячи із засад розумності, співмірності та враховуючи конкретні обставини конкретної справи.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25 травня 2016 року забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Зазначені обмеження встановлюються ухвалою суду, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Ухвала суду щодо накладення арешту на майно за своєю суттю є обмеженням, встановленим для відповідача, вільно розпоряджатися нерухомим майном.

Звертаючись до суду з клопотанням, відповідач, просить скасувати арешт на спірну квартиру, що є предметом спору в цивільній справі, яка знаходиться в провадженні та призначена до розгляду Голосіївським районним судом м.Києва на 03 лютого 2021 року о 10.00 год.

У зв`язку з наведеним та враховуючи викладене вище, предмет спору, суд приходить до висновку про відсутність підстав у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.ст. 158, 259 -260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мінюкова-Кручина Тетяна Павлівна про визнання договору купівлі-продажу недійсним та повернення майна - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя К.В.Машкевич