Справа № 645/5101/21
Провадження № 2/645/2244/21
25 листопада 2021 року місто Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Федорової О.В.
за участю секретаря судового засідання - Жорняк А.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справі за позовом:
до Харківської міської ради
про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Харківської міської ради, в якій просив суд визначити йому додатковий строк терміном один місяць для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що після смерті його матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , відкрилася спадщина, до складу якої входить 1/2 частина квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач своєчасно протягом встановленого законом шестимісячного строку не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини оскільки з 2019 року перебував в Ізраїлі, та у зв`язку із карантинними заходами через Covid-19, та виниклими у зв`язку із цим труднощами в переоформленні закордонного паспорту, строк якого сплив у 2020 році, не міг повернутися до України. Лише 08.07.2021 року після повернення до України позивачу стало відомо про смерть його матері. Позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , проте постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Товстолужської ОВ. йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропущенням строку звернення до нотаріальної контори. Через пропуск строку подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини позивач позбавлений можливості нотаріально оформити свої спадкові права, що стало підставою для звернення до суду.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 03.08.2021 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати у порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 04.11.2021 року за наслідками підготовчого судового засідання справу було витребувано необхідні для розгляду справи докази та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Позивач та його уповноважений представник в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись своєчасно та належним чином. 25.11.2021 року від позивача через канцелярію суду надійшла заява, в якій він просив суд розглянути справу без його участі, підтримав позовну заяву в повному обсязі та проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечував.
Відповідач правом на участь представника у судовому засіданні не скористався, причину неявки не повідомив, будь-яких заяв та клопотань не надав. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, про що свідчить поштове повідомлення про отримання судової повістки.
У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Оскільки сторона відповідача своїм процесуальним правом участі у судовому засіданні не скористалася, відзиву на позовну заяву у встановлений судом строк без поважних причин не надала, заяв та клопотань не надходило, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторони відповідача за наявними у ній матеріалами, що містять достатньо відомостей про права і взаємовідносини сторін.
Матеріали справи свідчать про те, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог та заперечень та надано достатньо часу для підготовки до судового засідання тощо. Окрім того, судом було вжито всіх заходів, в межах визначених чинним законодавством повноважень, щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.
Враховуючи неявку належним чином повідомленої сторони відповідача в судове засідання, яка не повідомила про причини неявки та не подала відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України суд, за згодою позивача, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані докази, суд встановив наступне.
Згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 21.10.1971 року, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Згідно зі Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 15.07.2020 року, Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 .
У судовому засіданні встановлено, що після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, що складається з 1/2 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .
Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області від 22.07.2021 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки останній протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини.
Такі обставини на думку позивача, свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів, і є підставою для їх захисту у вказаний у позові спосіб.
Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 , з копії спадкової справи №78/2021, заведеної після смерті ОСОБА_2 вбачається, що інші особи з заявами про прийняття спадщини не звертались.
Позивач від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 у встановленому законом порядку не відмовлявся.
Так як позивач, не проживав разом із спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини, то в силу вимог ч. 1 ст. 1269 та ч. 1 ст. 1270 ЦК України, повинен був протягом шести місяців з часу відкриття спадщини подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Проте, позивач не подав вчасно нотаріусу такої заяви, у зв`язку із чим йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.
Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилається на ту обставину, що з 2019 року його країною проживання була країна Ізраїль, в якій з 2019 року з метою запобігання розповсюдженню хвороби Covid-19, було запроваджено обов`язкову самоізоляцію, закрито кордони, обмежено пересування в середині країни. В 2020 році строк закордонного паспорту позивача сплив, та через вказані карантинні заходи, лише 09.11.2020 року позивач отримав новий закордонний паспорт в посольстві Україна в місті Тель-Авів, Ізраїль. 08.07.2021 року позивач повернувся до України та саме тоді дізнався про смерть своєї матері ОСОБА_2 . Позивач вказує, що померла ОСОБА_2 через похилий вік, погано бачила, та не могла користуватись інтернетом та месенджерами, у зв`язку із чим зв`язку із нею не було.
З копії закордонного паспорту громадянина України № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_3 , вбачається, що він був виданий 09.11.2020 року.
З відповіді Державної прикордонної служби служби України від 11.08.2021 року за №Л-8/21 на запит представника позивача, вбачається що ОСОБА_4 перетнув кордон за напрямком Харків - Тель-Авів 07.10.2019 року, та 08.07.2021 року за напрямком Тель-Авів-Харків.
З матеріалів спадкової справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини лише 22.07.2021 року.
Аналізуючи зібрані по справі докази у світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, суд вважає причину пропуску позивачем ОСОБА_1 строку для подання заяви про прийняття спадщини поважною, а тому вважає за можливе встановити позивачу додатковий строк на звернення із такою заявою.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 81, 259, 263-265, 280, 281, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном 1 (один) місяць з дня набрання рішенням законної сили.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст.ст. 284, 285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Харківського апеляційного суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 .
Повне рішення складено 25.11.2021 року.
Суддя Олена Федорова