ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2021 року Фастівський міськрайонний суд Київської області

в складі

головуючого судді: Осаулової Н.А.,

за участю секретаря: М`ячикової І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Фастів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

встановив:

У вересні 2020 року позивач АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 30 вересня 2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження та призначено справу до судового засідання.

В судове засідання представник позивача повторно не з`явився, повідомлявся судом вчасно та належним чином.

Відповідач в судове засідання не з`явилася повідомлялася судом вчасно та належним чином. Між тим, через канцелярію суду подала заяву, в якій просила суд у зв`язку з карантинними обмеженнями розглянути справу у її відсутність.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, пришов до наступного висновку.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачене право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку поєднується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" (Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Частиною 2 ст. 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази ; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 січня 2021 року у даній справі було визнано обов`язковою явку представника позивача Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» в судові засідання на призначений судом час.

З матеріалів справи вбачається, що дана цивільна справа надійшла до суду 15 вересня 2020 року. В справі судом було призначено 7 судових засідань, з яких представник позивача з`явився лише в одне судове засідання.

Уухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 22 червня 2021 року було витребувано у позивача належним чином завірені копії: договору реструктуризації SAMDN4416 від 09 грудня 2019 року поповнення карткового рахунку за карткою № НОМЕР_1 на суму 27652,54 грн., а також докази закриття договору реструктуризації списання з карткового рахунку № НОМЕР_1 на суму 27652,54 грн..

Окрім того в даній ухвалі суду було повторно повідомлено позивача, що ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 січня 2021 року, явку представника АТ КБ «ПриватБанк» судом було визнано обов`язковою явку представника позивача Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» в судові засідання на призначений судом час.

Вимоги ухвали суду від 22 червня 2021 року стороною позивача виконано не було.

Частиною 10 ст. 84 ЦПК України визначено, що у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав, якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Водночас ч. 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного суду за провадженням №61-36375св18 від 22.05.2019 року.

Так, сторона позивача не виконала вимоги ухвали суду від 20 січня 2021 року та не прибула у визначені судом дати судових засідань. Не скористалася правом повідомити суд про неможливість прибути до суду для розгляду справи, будь-то електронною поштою, факсом, шляхом направлення телеграм тощо, що відповідало б положенням ЦПК України.

Більш того, сторона позивача не виконала вимоги ухвали суду від 22 червня2021 року, а саме не надала витребувані судом докази.

В розумінні ЦПК України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 258 ЦПК України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовна заява Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, підлягає залишенню без розгляду.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 43, 84, 223, 257-259, 260, 354, 355 ЦПК України, суд,-

постановив:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Роз`яснити стороні позивача право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду відповідно до статей 354-355 Цивільного процесуального кодексу України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складенняповного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строків на апеляційнеоскарження, або після перегляду в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя Н.А. Осаулова