ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8839/21
провадження № 2/753/6366/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" листопада 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Гусак О.С.,

з секретарем Осадчуком С.В.,

за участю: позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу до ОСОБА_2 , посилаючись на те, що спільне життя сторін не склалось, вони мають різні погляди на сімейне життя. Сторони втратили почуття любові та взаєморозуміння, вони не ведуть спільне господарство, а шлюб існує лише формально.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 28 травня 2021року відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін.

29 червня 2021 року ОСОБА_2 просив оголосити перерву, у зв`язку з невизначеністю ситуації, що склалася в сім`ї. Судом було оголошено перерву до 19 серпня 2021 року.

18 серпня 2021 року ОСОБА_2 подала клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з незадовільним станом здоров`я.

У судовому засіданні 19 серпня 2021 року, клопотання відповідача було задоволено, та відкладено розгляд справи до 15 вересня 2021 року.

15 вересня 2021 року в судове засідання прибула ОСОБА_2 , позовні вимоги не визнавала, зазначила що вони з позивачем проживають разом, разом їздять на відпочинок, виховують дитину.

Позивача в судове засідання на 15 вересня 2021 року не з`явився, за клопотання відповідача для з`ясування дійсних обставин справи було оголошено перерву до 21 жовтня 2021 року.

21 жовтня 2021 року прибули в судове засідання сторони. Позивач просив задовольнити позов, відповідач проти задоволення позовних вимог заперечувала, подала клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки бажала скористатись допомогою адвоката, який в судове засідання призначене на 21 жовтня 2021 року з`явитись не змогла, оскільки брала участь у судовому засіданні в іншому судді.

У судовому засіданні оголошено перерву до 26 жовтня 2021 року.

У судовому засіданні 26 жовтня 2021 року ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_3 просили надати строк на примирення шість місяців, оскільки відповідач вважає, що сім`ю можливо ще зберегти, фактично разом сторони не живуть з жовтня 2021 року, незважаючи на те, що позов подано у травні 2021 року.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26 жовтня 2021 року клопотання ОСОБА_2 про надання строку на примирення задоволено частково, надано сторонам строк для примирення терміном до 26 листопада 2021 року.

25 листопада 2021 року до суду надішли письмові пояснення від ОСОБА_2 , зі змісту яких вбачається, що вона заперечує проти розірвання шлюбу, просить у задоволенні позову відмовити.

У судовому засіданні позивач підтримав позовну заяву та просив задовольнити, а відповідач заперечувала проти розірвання шлюбу.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 29 серпня 2003 року відділом реєстрації актів громадянського стану м. Рівне зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , актовий запис № 1116. Після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на « ОСОБА_2 ».

За час перебування у шлюбі у них народився син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судовому засіданні встановлено, що сторони мають різні погляди на шлюб та сім`ю. Сторони проживають окремо, не ведуть спільного господарства та не підтримують сімейно-шлюбних стосунків.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що збереження сім`ї буде носити формальний характер.

Згідно із статтею 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Частиною 1 ст. 24 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Перешкод для розірвання шлюбу, визначених частиною 2 статті 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлено.

Отже, враховуючи, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, не має наміру зберегти сім`ю, то наявні підстави для задоволення позову.

Згідно частини 2 статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

На підставі статей 110-112 Сімейного кодексу України та керуючись статтями 4, 10, 12-13, 76-80, 133, 141, 200, 206, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позов задовольнити.

Шлюб зареєстрований 29 серпня 2003 року відділом реєстрації актів громадянського стану м. Рівне, актовий запис № 1116 між ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_2 ) розірвати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Гусак О.С.