справа № 362/7460/18 головуючий у суді І інстанції Васильченко О.В.
провадження № 22-ц/824/282/2021 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді -Березовенко Р.В.,
суддів:Нежури В.А., Кулікової С.В.,

з участю секретаря Мариненко Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», поданою представником - адвокатом Безштаньком Віталієм Васильовичем, на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2020 року про залишення без розгляду позову Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2018 року Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» звернулося до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2020 року позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, Приватнеакціонернетовариство«ДТЕК Київські регіональні електромережі», через представника - адвоката Безштанько В.В. подало апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення судом норм процесуального права апелянт просив скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. При цьому зазначає, що 16.10.2020 року на адресу Подільського районного суду Київської області позивачем було направлено заяву про відкладення розгляду справи призначену на 19.10.2020 року о 14.20 год. у зв`язку з участю представника позивача у іншому судовому засіданні. Крім того, вказує, що судове засідання 19.10.2020 року відбулося о 11.30 год., хоча повістку про розгляд справи позивач отримав на 19.10.2020 року 14.20 год., тому вважає, що не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

В ухвалі про відкриття апеляційного провадження відповідачу було надано строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

30.11.2020 року до суду надійшов відзив представника відповідача - адвоката Мазуркевича М.А., згідно якого просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги. Зазначає, що суд правомірно розцінив, що позивач двічі не з`явився до суду не повідомивши про причину неявки.

В судовому засіданні представник апелянта просив апеляційну скаргу задовольнити.

Представник відповідача, адвокат - Мазуркевич В.А. в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

Інші учасники справи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, до суду не з`явилися, однак їх неявка згідно вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За ч. 2 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України судове рішення має відповідати, в тому числі, на такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач повторно не з`явився в судове засідання, не направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, та з розумним інтервалом часу не цікавиться судовим провадженням.

Проте, колегія суддів не погоджується з вказаними висновками, виходячи на наступного.

Оцінюючи доводи апеляційної скарги стосовно порушення судом першої інстанції норм процесуального права, неповідомлення позивача про розгляд справи, судом апеляційної інстанції встановлено.

Згідно ч.1 ст. 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.

Відповідно до положень ст. 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Крім того, згідно положень статті 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою. Якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом.

З аналізу вказаних положень закону можна дійти висновку, що під час розгляду справи у суді першої інстанції належним доказом вручення судової повістки, відправленої поштою, було, зокрема, повідомлення про вручення рекомендованого листа.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що в матеріалах справи наявні судові повістки про виклик сторін в судове засідання на 19.10.2020 року о 14.30 год. (а.с.88).

Згідно зворотного поштового повідомлення судова повістка направлена позивачу повернулася до суду з відміткою про вручення (а.с.89).

Проте, як вбачається з матеріалів справи судове засідання відбулося об 11.30 год., що також не заперечувалось відповідачем та зазначено у відзиві.

З огляду на викладене, апеляційний суд вважає обґрунтованими доводи апеляційної скарги, щодо відсутності доказів належного повідомлення позивача про розгляд справи 19.10.2020 року об 11.30 год..

При цьому, колегія суддів критично оцінює доводи відповідача про обізнаність позивача щодо дати судового засідання, посилаючи на сайт Подільського районного суду м. Києва, оскільки розміщення даної інформації на сайті суду без направлення належного поштового повідомлення при наявності даних про місце перебування сторін, на думку колегії суддів не свідчить про належне повідомлення позивача щодо дати, часу та місця розгляду справи.

Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що судом першої інстанції прийнято судове рішення про залишення позову без розгляду з порушенням норм процесуального права, а саме, розглянуто справу за відсутності позивача, щодо якого відсутні відомості про належне його повідомлення.

Крім того, наслідки неявки в судове засідання позивача визначені частиною 5 ст. 223 ЦПК України, відповідно до якої, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом зазначених вище процесуальних норм, правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише в разі повторної неявки (двічі поспіль) позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та не подав заяви про розгляд справи за його відсутності.

Право суду на залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, можливе й у разі наявності заяви позивача про розгляд справи без його участі, за умови, що його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно частини третьої статті 8 Конституції України звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Право на справедливий судовий розгляд також закріплено Міжнародним пактом про громадянські і політичні права та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (частина перша статті 6). Право на справедливий судовий розгляд охоплює і право кожного на доступ до правосуддя. У доктрині Європейського суду з прав людини та його практиці "право на суд" передбачено, зокрема, що особа повинна мати доступ до незалежного, неупередженого та компетентного суду.

У своєму рішенні в справі «Голдер проти Сполученого Королівства», 1975 р. суд відзначив: «Було б неприйнятним, на думку Суду, якби ч. 1 ст. 6 детально визначала процесуальні гарантії сторонам у судовому провадженні, не забезпечивши, насамперед, того, без чого користування такими гарантіями було б неможливим, а саме: доступу до суду. Характеристики "справедливості, публічності та оперативності судового провадження були б марними за відсутності судового провадження». Тож право на доступ до правосуддя має дуже важливе значення і без сумніву його необхідно вважати засадою.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції зробив передчасний та помилковий висновок про залишення позову без розгляду, що призвело до неправильного вирішення питання та постановлення ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

За приписами п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції, якщо справу розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час та місце судового засідання суду, якщо такий учасник обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

За вказаних обставин, апеляційний суд приходить до висновку про наявність правових підстав для обов`язкового скасування ухвали суду. У суду першої інстанції не було обґрунтованих підстав залишати позовну заяву без розгляду з підстав повторної неявки, на думку колегії суддів, оскільки відсутні докази належного повідомлення, а отже, оскаржуване судове рішення ухвалене з порушенням норм процесуального законодавства, не може вважатися законним та обґрунтованим і підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно із вимогами статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, а висновок суду щодо залишення позовної заяви без розгляду є необґрунтованим та не відповідає нормам діючого законодавства, тому, відповідно до положень статті 379 ЦПК України ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», подану представником - адвокатом Безштаньком Віталієм Васильовичем задовольнити.

Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2020 року скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуючий: Р.В. Березовенко

Судді: В.А. Нежура

С.В. Кулікова