Справа № 766/2738/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого Булах Є.М.,

секретар судового засідання Яковлєва О.М.,

Справа №766/2738/20, н/п 2-п/766/164/21

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Херсоні заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) про перегляд заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 13.10.2020 року ухваленого у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

встановив:

В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області на розгляді перебувала цивільна справа за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, у якій 13.10.2020 року ухвалено заочне рішення, відповідно до якого позовні вимоги задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» заборгованість за Кредитним договором №014/04-02/2403 від 09.10.2008 року у розмірі 71 684,43 грн., яка складається з 3% річних 1603, 25 грн. (за період з 09.04.2017 року по 19.02.2020 року); інфляційних збитків 4250, 19 грн.; пені - 36 709,18 грн., грн; заборгованість за кредитом (за тілом кредиту) - 18 633, 19 грн.; заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги - 1674, 69 грн.; заборгованість за нарахованими відсотками згідно Кредитного Договору (з моменту відступлення права вимоги по дату виготовлення розрахунку заборгованості) 2593, 71грн.; судовий збір у сумі 2069, 59 грн. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

10 листопада 2021 року заявниця звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення, у якій просила поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення; переглянути та скасувати заочне рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 13 жовтня 2020 року по справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості. Призначити справу до розгляду у загальному порядку за правилами загального позовного провадження питання про що просила вирішити у її відсутності.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції Херсонського міського суду Херсонської області матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення передані Головуючому судді у справі Булах Є.М. 15.11.2021 року.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.11.2021 року поновлено ОСОБА_1 пропущений строк для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення. Заяву про перегляд заочного рішення прийнято до провадження та призначено заяву до судового розгляду на 19.11.2021 року.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, у заяві про перегляд заочного рішення просила розгляд заяви провести без її участі.

Інші учасники справи у час призначений для розгляду заяви не з`явилися. Про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду зареєстрованим у встановленому законом порядком місцем проживання та місцезнаходження, відому суду електронну адресу, СМС-повідомлень, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається у судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Крім того, за приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи згоду заявника про розгляд заяви у її відсутність, суд вважає за можливе розглянути заяву про перегляд заочного рішення у справі за відсутності осіб, що приймають участь у справі, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви, на підставі наявних у справі даних та доказів без здійснення фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог, матеріали заяви про перегляд заочного рішення, суд дійшов висновку, що заява про скасування заочного рішення задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом зазначених положень чинного законодавства скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Наявність наведених вище обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Судом встановлено, що заочним рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 13.10.2020 року позовні вимоги задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» заборгованість за Кредитним договором №014/04-02/2403 від 09.10.2008 року у розмірі 71 684,43 грн., яка складається з 3% річних 1603, 25 грн. (за період з 09.04.2017 року по 19.02.2020 року); інфляційних збитків 4250, 19 грн.; пені - 36 709,18 грн., заборгованість за кредитом (за тілом кредиту) - 18 633, 19 грн.; заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги - 1674, 69 грн.; заборгованість за нарахованими відсотками згідно Кредитного Договору (з моменту відступлення права вимоги по дату виготовлення розрахунку заборгованості) 2593, 71грн.; судовий збір у сумі 2069, 59 грн. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

У заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 просить скасувати заочне рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 13.10.2020 року та призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Заява вмотивована тим, що про розгляд справи відповідачка не була повідомлена, позовної заяви та повісток не отримувала.

З матеріалів справи встановлено, що копії ухвали про відкриття провадження та позовної заяви з додатками відповідач не отримала, докази отримання поштового відправлення на дату судового засідання матеріали справи не містять.

Разом з тим, поштова кореспонденція №085 спрямована судом ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 повернулася за закінченням терміну зберігання.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

У поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (див., рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява №50966/99 від 14.10.2003).

За викладених обставин, беручи до уваги практику Європейського суду та враховуючи наявні в матеріалах справи докази про направлення на адресу ОСОБА_1 судової кореспонденції, яку остання не отримувала у поштовому відділенні та наявності в матеріалах справи відомостей про належне повідомлення позивача у інший альтернативний спосіб про судовий розгляд справи відносно неї, як-то розміщення оголошень на сайті Судова влада України та неодноразового відкладення розгляду справи з причин неприбуття сторони відповідача у судове засідання, суд приходить до висновку про належне повідомлення відповідача про дату, час та місце судового розгляду справу і неприбуття у судове засідання останньої без поважних причин.

Крім того, ОСОБА_1 у поданій до суду заяві про перегляд заочного рішення не заперечується факт існування кредитних зобов`язань перед правопопередником позивача. Більше того, як встановлено судом та не спростовано у поданій заяві, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , а тому судом на виконання приписів п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України направлялися поштові повідомлення саме на вказану адресу. За приписами ч. 1 вказаної норми у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

По суті пред`явлених вимог заявник вказує, що до позовних вимог мають бути застосовані строки позовної давності позаяк з 2012 року кредитними коштами не користується, кредитних договорів не укладала, а лише підписала анкету-заяву в АТ «Райффайзербанк Аваль».

Однак, доводи ОСОБА_1 щодо відсутності зобов`язань за кредитними договорами спростовуються матеріалами справи (а.с. 12-48), а доказів на доведеність підстав для застосування строків позовної давності не надано. Інших обставин, за яких у справі могло б бути змінено або ухвалено інше рішення, заявником не зазначено.

Таким чином встановлено, що заявником не надано доказів на підтвердження обставин, за яких заочне рішення має бути переглянуте та не надано доказів в обґрунтування своїх заперечень проти вимог позивача, які б призвели до ухвалення нового рішення чи його зміни за обставин, зазначених у статті 288 ЦПК України, а саме: відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Суд звертає увагу, що не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони уже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення.

За викладених обставин, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для скасування заочного рішення, з огляду на що суд залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

Згідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 258-261, 287-289 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) про перегляд заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 19.11.2021 року.

Суддя Є.М. Булах