Ухвала

22 листопада 2021 року

м. Київ

справа № 372/390/17

провадження № 61-359св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Дундар І. О. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, державного підприємства «Київське лісове господарство» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсними державних актів, витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою заступника прокурора Київської області на рішення Обухівського районного суду Київської області від 09 липня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 грудня 2020 року,

ВСТАНОВИВ

У лютому 2017 року заступник прокурора Київської області в інтересах держави в особі КМУ, та ДП «Київське лісове господарство» звернувся з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсними державних актів, витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння.

Ухвалою суду від 03 квітня 2019 року за заявою позивача, позовні вимоги про визнання недійсними державних актів залишені без розгляду.

З урахуванням цього заступник прокурора, остаточно просив суд витребувати на користь держава в особі КМУ з незаконного володіння ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 земельні ділянки полощею 3,300 га 0,5000 га та 0,5000 га відповідно.

Справа розглядалась судами неодноразово.

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 22 грудня 2017 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 03 травня 2018 року, в задоволені позову відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду від 14 листопада 2018 року рішення суду першої та апеляційної інстанції скасовані, справу направлено на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 09 липня 2019 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 02 грудня 2020 року, у задоволенні позовних вимог заступнику прокурора відмовлено.

У січні 2021 року заступник керівника Київської обласної прокуратури - Грабець І. подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Обухівського районного суду Київської області від 09 липня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 грудня 2020 року та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

У березні 2021 року ОСОБА_3 подав відзив на касаційну скаргу, в якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Обухівського районного суду Київської області від 09 липня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 грудня 2020 рокузалишити без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 25 січня 2021 року відкрито касаційне провадження та витребувано справу з суду першої інстанції.

В ухвалі зазначено, що наведені у касаційній скарзі доводи містять передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України підстави для відкриття касаційного провадження: суд апеляційної інстанції в оскарженому судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 30 січня 2018 року у справі № 707/2192/15-ц, від 21 лютого 2018 року у справі № 488/5476/14-ц, від 05 листопада 2019 року у справі № 906/392/18, від 13 листопада 2019 року у справі № 361/6829/16, від 05 грудня 2018 року у справі № 522/2202/15-ц, від 16 жовтня 2019 року у справі № 663/1738/16-ц, від 29 травня 2019 року у справі № 369/225/17.

У лютому 2021 року матеріали цивільної справи № 372/390/17 надійшли до Верховного Суду та 11 лютого 2021 року передані судді-доповідачу.

У касаційній скарзі міститься клопотання заступника прокурора Київської області повідомити про дату, час та місце такого розгляду та про участь у судовому засіданні в суді касаційної інстанції.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Згідно статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Керуючись статтями 7, 33, 34, 260, 400, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання заступника прокурора Київської області про повідомлення дати, часу та місця розгляду справи та про участь у судовому засіданні в суді касаційної інстанції відмовити.

Справу за позовом заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, державного підприємства «Київське лісове господарство» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсними державних актів, витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння, призначити до судового розгляду Верховного Суду у складі колегії суддівДругої судової палати Касаційного цивільного суду у кількості п`яти суддів в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному вебпорталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. О. Дундар

Н. О. Антоненко

М. М. Русинчук