ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8086/21
провадження № 2/753/6197/21
УХВАЛА

про залишення заяви про уточнення позовних вимог без розгляду

"22" листопада 2021 р. Дарницький районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Котвицького В.Л.,

за участю:

секретаря судового засідання Яценка Ю.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Мельника М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог (зміну предмета позову) про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дарницького районного суду м.Києва перебуває справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сінево Україна" про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою суду від 24.06.2021 було постановлено проводити розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання по суті.

До суду 19.11.2021 від позивача надійшла заява про уточнення позовних вимог (зміну предмета позову), яку обгрунтувана тим, що після одержання відзиву відповідача, у позивача виникла необхідність в уточненні позовних вимог.

В судовому засіданні позивач та її представник заяву про уточнення позовних вимог (зміну предмета позову) та просили прийняти її до розгляду.

Представник відповідача заперечував проти вказаної заяви позивача та прийняття її до розгляду, оскільки вона подана з порушенням вимог ч. 3 ст. 49 ЦПК України, якою передбачено, що у справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. Водночас у цій справі вже відбулося чотири судових засідання щодо розгляду її по суті, а тому заяву про зміну предмету позову слід залишити без розгляду

Суд, вирішуючи питання щодо прийняття заяви про уточнення позовних вимог, виходить із наступного.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Верховний Суд у постанові від 14.07.2021 по справі № 161/2823/19 (провадження № 61-6515св20) висловився щодо поняття предмету та підстави позову, як основних елементів, які визначають сутність будь-якого позову і зауважив, що реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 4 ЦПК України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Позов - це звернена через суд до відповідача матеріально-правова вимога про поновлення порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, який здійснюється в певній, визначеній законом процесуальній формі.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючі ознаки позову) являються предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.

Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.

Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Водночас, процесуальним законом не передбачено право позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.д.

В разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань), суд виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета спору або підстав позову.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19.

Зі змісту заяви про уточнення позовних вимог (зміну предмета позову) вбачається, що позивачем фактично змінено підстави заявленого нею позову, оскільки згідно наданих уточнень, окрім визнання звільнення ОСОБА_1 з роботи незаконним та скасування наказу про звільнення ОСОБА_1 , виданого ТОВ «Сінево Україна» №108-к від 27.01.2021р. та поновлення ОСОБА_1 на роботі на посаді медичної сестри в ТОВ «Сінево Україна»,позивач просить суд: визнати незаконним та скасувати наказ про поновлення на роботі ОСОБА_1 , виданий ТОВ «Сінево Україна» №43-пп від 09.03.2021р., стягнути з ТОВ «Сінево Україна» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 279 559, 80 грн., а також стягнути з ТОВ «Сінево Україна» на користь ОСОБА_1 судові витрати.

Частиною 3 ст. 49 ЦПК України передбачено право позивача до закінчення підготовчого засідання змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

З матеріалів справи вбачається, що всупереч вимог ч. 3 ст. 49 ЦПК України, заява про уточнення позовних вимог (зміну предмета позову) подана позивачем до суду 19.11.2021, тобто через значний проміжок часу після переходу суду до судового розгляду справи по суті.

Суд приходить до висновку, що позивачем фактично подано позовну заяву зі зміненими підставами позову, - з порушенням строків, передбачених положенням ч.3 ст. 49 ЦПК України.

Доказів про поважність пропуску вказаних строків позивачем та її представником до суду надано не було.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом, що передбачено ст.120 ЦПК України.

Згідно статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.3 ст. 2 ЦПК України однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст. 44 ЦПК України).

Положеннями ч. 4 ст. 44 ЦПК України на суд покладено обов`язок запобігати зловживанню процесуальними правами.

З наведенного суд приходить до висновку про необхідність залишення без розгляду заяви позивача про уточнення позовних вимог (зміну предмета позову), оскільки така заява подана після закінчення процесуальних строків, визначених ч.3 ст. 49 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 1,2,4, 43, 44, 49, 126, 260, 261, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву позивача ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог (зміну предмета позову) - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя В.Л. Котвицький