Справа №639/365/21
Провадження №2-з/639/8/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2021 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Рубіжного С.О. розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі №639/365/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, витребування нерухомого майна із володіння, та скасування державної реєстрації,

ВСТАНОВИВ :

21 січня 2021 року ОСОБА_1 , в особі свого представника ОСОБА_2 , яка дії на підставі ордеру серії ВВ №1008098 від 21.01.2021 року, звернулась до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_3 про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, витребування нерухомого майна із володіння, та скасування державної реєстрації.

21січня 2021 року позивачем ОСОБА_1 , в особі свого представника ОСОБА_2 , було подано до суду заяву про забезпечення позову.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 25 січня 2021 року заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі №639/365/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Косенко Оксана Олександрівна про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, витребування нерухомого майна із володіння, та скасування державної реєстрації задоволено частково.

Оголошено заборону відчуження на нежитлові приміщення підвалу № №1-:-5; 7-:-10, І , II, 3-го поверху № 48-:-55, I, II, антресолі 3го поверху № № 56-:-58 в літ «A-3» загальною площею 1757,0 кв.м, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , та належать ОСОБА_3 на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер:783, виданий 06.03.2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко Оксаною Олександрівною.

Оголошено заборону відчуження на нежитлові приміщення 2-го поверху № 31-:-47 літ «А-3» загальною площею 919,1 кв.м., які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , та належать ОСОБА_3 на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер:784, виданий 06.03.2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко Оксаною Олександрівною.

В задоволені іншої частини заяви про забезпечення позову відмовлено.

25 січня 2021 року позивачем ОСОБА_1 , в особі свого представника ОСОБА_2 , було подано до суду заяву про забезпечення позову, та заяву про зміну предмету позову.

В заяві про забезпечення позову заявник просить суд:

-Заборонити приватному виконавцю виконавчого округу Харківської області Попляк Володимиру Володимировичу вчиняти будь-які виконавчі дії щодо нежитлових приміщень підвалу № №1-:-5; 7-:-10, І, II, 3-го поверху № 48-:-55, І, II, антресолі 3го поверху № № 56-:-58 в літ «А-3» загальною площею 1757,0 кв.м та нежитлових приміщень 2-го поверху № 31-:-47 літ «А-3» загальною площею 919,1 кв.м., розташованих за адресою: АДРЕСА_1 та будь-які дії з реалізації, продажу вказаних приміщень.

Заяву обґрунтовує тим, що В Жовтневому районному суді м. Харкова розглядається справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними.

25.01.2021 року подано заяву про зміну позовних вимог. Позовні вимоги серед іншого мають вимогу: Зняти накладений приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Попляк Володимиром Володимировичем арешт з нежитлових приміщень підвалу № №1-:-5; 7-:-10,1, II, 3-го поверху № 48-:-55,1, II, антресолі 3го поверху № № 56-:-58 в літ «А-3» загальною площею 1757,0 кв.м, та нежитлових приміщень 2-го поверху № 31-:-47 літ «А-3» загальною площею 919,1 кв.м., розташованих за адресою: АДРЕСА_1 та забезпечити право власності шляхом скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень на нежитлові приміщення 2-го поверху № 31-:-47 літ «А-3» загальною площею 919,1 кв.м., розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , індексний номер 51515646 від 06.03.2020 року вчиненої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко Оксаною Олександрівною та скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень на нежитлові приміщення підвалу № №1-:-5; 7-:-10,1, II, 3- го поверху № 48-:-55,1, II, антресолі 3го поверху № № 56-:-58 в літ «А-3» загальною площею 1757,0 кв.м, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , індексний номер 51515373 від 06.03.2020 року, вчиненої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко Оксаною Олександрівною. 11 грудня 2018 року та 25.03.2019 року були укладені договори дарування між позивачем та її матір`ю ОСОБА_4 , за якими позивач отримала у власність нежитлові приміщення».

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна Позивачу стало відомо, що на спірне нерухоме майно накладено арешт приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Попляк Володимиром Володимировичем.

У відповідності до п. 7 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2831/5 не пізніше наступногоробочого дня з дня видачі/надсилання акта про проведені електронні торги переможцю всі арешти та заборони, накладені органами державної виконавчої служби (приватними виконавцями), з такого майна знімаються виконавцем (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову).Копії постанови виконавця про зняття арешту з реалізованого майна надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення переможцю та відповідному органу (установі) для зняття арешту.

Окрім цього п. 2 вищезазначеного Порядку встановлено, що організатор торгів здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити в тому числі дані про відомості про чинні обтяження майна, зареєстровані в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек).

Тобто, арешт майна, накладений в забезпечення позову не заважає реалізувати майно через торги.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Згідно ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити передбачені цим Кодексом заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до п.5 ч.1 ст. 150 ЦПК України, зокрема, позов забезпечується зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Відповідно до ч. 1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом непізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно ст. 159 ЦПК України суд допускаючи забезпечення позовних вимог має право вимагати від позивача забезпечення збитків, які можуть наступити для відповідача у зв`язку із забезпеченням позову і у разі відмови від задоволення позовних вимог.

Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 20.01.2021 року № 241187013, відповідачу - ОСОБА_3 на праві приватної власності належать нежитлові приміщення підвалу №1-:-5,7-:-18, І, ІІ; 3-го поверху №48-:-55, І, ІІ, антресолі 3-го поверху №56-:-58 в літ. «А-3», загальна площа 1757 кв.м., на підставі договору купівлі-продажу нежитлових приміщень, серія та номер: 783, виданого 06.03.2020, видавник: Косенко Оксана Олександрівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, а також відповідачу ОСОБА_3 на праві приватної власності належать нежитлові приміщення 2-го поверху №31-:-47 в літ. «А-3» загальною площею 919,1 кв.м. на підставі договору купівлі-продажу нежитлових приміщень, серія та номер: 784, виданий 06.03.2020 року, видавник Косенко Оксана Олександрівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу.

Приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Попляк В.В. накладено обтяження у вигляді арешту на вищевказаненерухомемайно.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу. Висновок суду про необхідність вжиття заходів забезпечення позову не може ґрунтуватися на припущеннях позивача.

У своїй заяві заявник зазначає, що приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Попляк В.В. накладено обтяження у вигляді арешту на вищевказане нерухоме майно.

Згідно з ч. 1ст.48 Закону України «Про виконавче провадження», звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Відповідно ч.ч.1-3 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна здійснюється шляхом проведення електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 вказаного Закону.

Заявник просить забезпечити позовна підставі п.5 ч.1 ст. 150 ЦПК України. Тобто, суд може припустити, що на даний момент відбувається стадія виконання рішення суду в примусовому порядку.

Законом України «Про виконавче провадження» у статті 34 врегульовано питання зупинення вчинення виконавчих дій, і це питання відноситься виключно до компетенції виконавця.

Зупинення виконавчого провадже ння це повноваження державного виконавця, яке може бути оскаржене до суду. Тобто законодавством чітко визначено обставини, які можуть бути підставою для зупинення виконавчого провадження, та порядок вирішення питання про зупинення виконавчого провадження, а саме питання про зупинення виконавчого провадження вирішується державним виконавцем, на примусовому виконанні якого знаходиться виконавче провадження.

Крім того, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Згідно зі статтею 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Реалізація арештованого майна здійснюється в інтересах стягувача у виконавчому провадженні, тоді як в позовній заяві позивач не залучила стягувача до розгляду даної справи, а тому вирішення спору та питання про забезпечення позову може впливнути на його права та інтереси.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні заяви представника позивача про забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст. 149, 150, 153, 159 ЦПК України, ЗУ «Про виконавче провадження, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволені заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі №639/365/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, витребування нерухомого майна із володіння, та скасування державної реєстрації відмовити.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 27.01.2021 року.

Суддя С.О. Рубіжний