Постанова

Іменем України

25 січня 2021 року

м. Київ

справа № 643/18466/18

провадження № 61-15168св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Тітова М. Ю.,

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «Харківміськгаз»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційні скарги ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , та акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз», яке є правонаступником публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз», на постанову Харківського апеляційного суду від 09 липня 2019 року у складі колегії суддів: Бурлака І. В., Бровченка І. О., Колтунової А. І.

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2018 року публічне акціонерне товариство «Харківміськгаз» (далі -

ПАТ «Харківміськгаз») звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 ,

у якому просило стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Харківміськгаз» вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за період

з 07 червня 2016 року по 06 червня 2018 року в розмірі 264 054,12 грн, три проценти річних від простроченої суми у розмірі 933,23 грн, інфляційні втрати

в розмірі 5 017,03 грн, а всього: 270 004,38 грн, стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Харківміськгаз» судовий збір у розмірі 4 050,07 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що за результатами перевірки дотримання вимог Кодексу газорозподільних систем (далі - КГС), затвердженого 30 вересня

2015 року постановою № 2494 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, проведеної 07 червня

2018 року представниками ПАТ «Харківміськгаз» за адресою: АДРЕСА_1, за якою проживає ОСОБА_1 , встановлено порушення зазначеного Кодексу, про що складено акт порушення від 07 червня 2018 року

№ 02.5.1/151, в якому вказано, що виявлено несанкціонований газопровід, проведений фізичною особою, який є несанкціонованим споживачем. Несанкціонований газопровід прихованого типу виконаний вварювальним способом, трубою діаметром 1 дюйм (25 мм) в транзитний газопровід, що проходить через прибудову до сусіднього будинку. Несанкціонований газопровід підключений до половини будинку за адресою: АДРЕСА_1 ,

і до нового будинку на території двору.

07 червня 2018 року будинок за адресою: АДРЕСА_1 , відключений від системи газопостачання, про що складено відповідні акти припинення газопостачання.

Рішенням засідання постійно діючої комісії ПАТ «Харківміськгаз» від 25 липня 2018 року за результатами розгляду акта про порушення від 07 червня

2018 року № 02.5.1/151 перенесено засідання комісії для додаткового вивчення матеріалів та проведення інвентаризації.

26 липня 2018 року ПАТ «Харківміськгаз» в присутності ОСОБА_1 складено акт контрольного зняття показів ПЛГ, який відповідач підписав особисто та в якому зазначено, що під час обстеження системи газопостачання виявлено систему опалення в приватному будинку за адресою: АДРЕСА_1 , також виявлено газоспоживче обладнання ПГ-4 (плита газова - чотирьох комфорочна) - 1 шт., раніше демонтований котел (газовий котел), несанкціонований газопровід, раніше встановлений вварювальним способом. Несанкціонований газопровід підключений до транзитного газопроводу, що проходить через гаражне приміщення за адресою:

АДРЕСА_1 , та прокладений по фасаду будівлі в цокольний поверх, де раніше був установлений котел. Система опалення встановлена на всіх трьох поверхах (перший - цокольний). В доступі на цокольний поверх відмовлено. Альтернативне опалення відсутнє.

29 серпня 2018 року ПАТ «Харківміськгаз» складено в присутності

ОСОБА_1 акт інвентаризації розміру опалювальної площі, встановлених додаткових приладів і пристроїв та кількість осіб, яким надаються послуги

з газопостачання за адресою: АДРЕСА_1 .

Того ж дня постійно діючою комісією ПАТ «Харківміськгаз» прийнято рішення про задоволення акта про порушення від 07 червня 2018 року № 02.5.1/151 та складено акт-розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за цінами закупівлі ПАТ «Харківміськгаз», що за період

з 07 червня 2016 року по 06 червня 2018 року складало 264 054,12 грн; повідомлено ОСОБА_1 про те, що йому необхідно сплатити вказані кошти протягом 5 календарних днів з дня отримання розрахунку.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 12 лютого 2019 року

у задоволенні позову відмовлено.

Суд першої інстанції виходив з недоведеності вимог позивача, зокрема того, що ОСОБА_1 є споживачем, який отримує природній газ на підставі договору постачання природного газу, а тому відсутні підстави для покладення на нього обов`язку відшкодування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Харківського апеляційного суду від 09 липня 2019 року рішення суду першої інстанції скасовано й ухвалено нове рішення, яким позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Харківміськгаз» вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за період з 07 червня 2016 року по 06 червня 2018 року у розмірі 66 948,78 грн, три проценти річних від простроченої сумиу розмірі 236,61 грн, інфляційні втрати у розмірі 1 272,03 грн,

а всього 68 457,42 грн.

В задоволенні решти вимог відмовлено.

Компенсовано судовий збір у розмірі 2 566,73 грн, який підлягав стягненню

з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Харківміськгаз», за рахунок держави.

Апеляційний суд виходив з недоведеності позивачем того, що ОСОБА_1

є власником нового будинку на території двору за адресою:

АДРЕСА_1 площею 145,538 кв. м, крім частини будинку з опалювальною площею 36,9 кв. м. Надані суду апеляційної інстанції відео - та фотоматеріали свідчать про те, що об`єктом перевірки була частина будинку опалювальною площею

36,9 кв. м., а не новий будинок на території двору.

Наявність несанкціонованого газопроводу у будинку, власником частини якого

є ОСОБА_1 , яка підтверджена належними доказами у справі, відповідно до вимог КГС є підставою для застосування норм для донарахування обсягів природного газу споживачу, оскільки ОСОБА_1 як власник частини будинку несе обов`язки з його утримання та невтручання у роботу системи газопостачання.

Факт наявності несанкціонованого газопроводу апеляційний суд вважав доведеним на підставі акта про порушення від 07 червня 2018 року № 02.5.1/151 та пояснень ОСОБА_1 , який фактично не заперечував проти наявності несанкціонованого газопроводу, що проходить через територію, на якій знаходиться частина його будинку, та яким, можливо користується його мачуха. Наявність несанкціонованого газопроводу є підставою для нарахування збитків незалежно від використання інших, не приєднаних до газової мережі, приладів.

Укладення договорів про надання природного газу споживачам до компетенції ПАТ «Харківміськгаз» не відноситься, оскільки це належить до компетенції товариства з обмеженою відповідальністю «Харківгаз збут».

Розрахунок щодо нарахування за несанкціоноване споживання природного газу повинен нараховуватися за два роки до дня виявлення порушення, оскільки ОСОБА_1 не є санкціонованим споживачем. Однак, збитки повинні нараховуватись з опалювальної площі будинку 36,9 кв. м, де фактично згідно наданих позивачем документів і проводилася перевірка, а не з 145,538 кв. м, оскільки відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а. с. 137, 138) ОСОБА_1 є власником частини будинку, площа якого складає саме

36,9 кв. м.

Відповідно до вимог статті 625 ЦК України, якою визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення, з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Харківміськгаз» підлягає стягненню три проценти річних від простроченої суми за період

з 04 вересня 2018 року по 16 жовтня 2018 року у розмірі 236,61 грн та інфляційні втрати у розмірі 1 272,03 грн.

Доводи ОСОБА_1 про пропуск ПАТ «Харківміськгаз» тримісячного строку звернення до суду з вимогою про стягнення з нього вартості не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу, встановлений статтею 122 КАС України, апеляційний суд визнав безпідставними та такими, що не ґрунтуються на нормах цивільного процесуального законодавства, оскільки

ПАТ «Харківміськгаз» є суб`єктом господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління, тому справа розглядається в порядку цивільного судочинства та до спірних правовідносин застосовуються строки, встановлені цивільним процесуальним законодавством, а не КАС України.

Аргументи учасників справи

У серпні 2019 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 09 липня 2019 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального та порушення норм процесуального права; неправильне та неповне дослідження судом доказів, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, просив скасувати постанову апеляційного суду в частині задоволення позовних вимог про стягнення з нього коштів у сумі 68 457, 42 грн та залишити в силі рішення суду першої інстанції про відмову в задоволенні позовних вимог; здійснити розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, поклавши судовий збір за подання до суду касаційної скарги на позивача.

Касаційну скаргу мотивовано тим, що суд апеляційної інстанції дійшов неправильних висновків про доведеність позивачем факту вчинення порушення саме відповідачем, а також того, що відповідач є несанкціонованим споживачем природного газу, оскільки суд дав неправильну оцінку фото та відеоматеріалам, які надані позивачем до суду апеляційної інстанції з пропуском строку; не врахував, що ці докази не доводять вину відповідача у порушенні,

а інші достатні докази про наявність у діях відповідача ознак несанкціонованого відновлення газопостачання, самовільного під`єднання його до газопроводу, порушення вимог КГС, а також того, що відповідач взагалі є споживачем природного газу, відсутні; договір про постачання природного газу з ним не укладався.

Суд апеляційної інстанції дійшов помилкового висновку щодо часткового задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача 3 % річних від простроченої суми та інфляційних втрат, оскільки статтею 625 ЦК України не передбачено нарахування річних та інфляційних втрат на штрафні санкції, а такі нарахування передбачено лише на грошові зобов`язання, які у цьому випадку відсутні.

Відмовляючи в задоволенні заяви про застосування позовної давності щодо притягнення відповідача до відповідальності, судом апеляційної інстанції помилково не застосовано вимоги статей 19, 122 КАС України, якими передбачено тримісячний строк звернення до суду з вимогою про стягнення

з нього вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу. Крім того, статтею 38 КУпАП також передбачено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення,

а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, тощо.

У серпні 2019 року акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» (далі - АТ «Харківміськгаз», змінене найменування

з ПАТ «Харківміськгаз»), подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 09 липня 2019 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального та порушення норм процесуального права; неповне з`ясуванні судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, просило скасувати постанову апеляційного суду в частині часткового задоволення позовних вимог про стягнення з ОСОБА_1 , відмови в задоволенні решти позовних вимог та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Касаційну скаргу мотивовано тим, що апеляційний суд не звернув увагу на те, що відповідач, підписуючи акт інвентаризації розміру опалювальної площі, встановлених додаткових газових приладів і пристроїв та кількість осіб, яким надаються послуги з газопостачання, від 29 серпня 2018 року, не вказав зауважень чи неузгоджень зазначеного в цьому акті розміру опалювальної площі 145,538 кв. м і всудовому засіданні підтвердив, що будинок за адресою:

АДРЕСА_1 , належить йому, та дійшов помилкових висновків про недоведеність позовних вимог у повному обсязі та зменшення розміру опалювальної площі до 36,6 кв. м, на яку повинно проводитися нарахування необлікованих (донарахованих) об`ємів газу.

Крім того, апеляційний суд у порушення норм процесуального права у судовому засіданні 09 липня 2019 року помилково відмовив у задоволенні клопотання позивача про виклик свідків, які могли дати показання про обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У вересні 2019 року ОСОБА_1 подав до суду відзив на касаційну скаргу,

у якому просив оскаржену постанову апеляційного суду скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову в повному обсязі, а касаційну скаргу АТ «Харківміськгаз» залишити без задоволення, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість її доводів.

У жовтні 2019 року АТ «Харківміськгаз»подало до суду відзив, у якому просило касаційну скаргу АТ «Харківміськгаз» задовольнити, а касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 подав до суду відповідь на відзив позивача,

у якій просив касаційну скаргу АТ «Харківміськгаз» залишити без задоволення,

а його касаційну скаргу задовольнити в повному обсязі.

Рух справи

Ухвалами Верховного Суду від 26 серпня 2019 року та 30 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційними скаргами

ОСОБА_1 та АТ «Харківміськгаз».

Відповідно до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», який набрав чинності 08 лютого 2020 року, касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; є співвласником цього будинку, йому на праві власності на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а. с. 137, 138) належить 59/100 частин будинку, опалювальна площа якого складає 36,9 кв. м. Інша частина будинку належить ОСОБА_3 , яка є його мачухою.

07 червня 2018 року представниками ПАТ «Харківміськгаз» проведена перевірка дотримання вимог КГС за адресою: АДРЕСА_1 , за якою проживає ОСОБА_1 , за результатами якої встановлено порушення КГС, про що складено акт порушення від 07 червня 2018 року № 02.5.1/151. Відповідно до цього акта в приватному будинку за адресою:

АДРЕСА_1 , встановлено порушення КГС, а саме: виявлено несанкціонований газопровід, проведений фізичною особою, яка

є несанкціонованим споживачем. Несанкціонований газопровід прихованого типу, виконаний вварювальним способом, трубою діаметром 1 дюйм (25 мм)

в транзитний газопровід, що проходить через прибудову до сусіднього будинку. Несанкціонований газопровід підключений до половини будинку за адресою: АДРЕСА_1 , і до нового будинку на території двору. Згідно

з копіями актів відключення газових приладів № № 199, 200 від 07 червня

2018 року № 2/5/97, 2/5/98 будинки за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 відключені від системи газопостачання.

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 після смерті батька він є власником частини будинку площею лише 36,9 кв. м. Газовий котел та газовий лічильник знаходяться в частині будинку, яка належить ОСОБА_3 . Через прибудинкову територію, на якій знаходиться частина його будинку, проходить газова труба, яка йде до ОСОБА_3 , яка, можливо, користується послугами позивача. Він до цього газопроводу не підключався. Його частина будинку опалюється електроприладами. На кухні знаходиться комбінована газова плита. Газове обладнання, яке знаходиться в частині його будинку, він не демонтував, оскільки вважав, що, можливо, в подальшому він або його діти будуть користуватися послугами позивача. Про те, що у нього знаходиться газове обладнання, яким він не користується, ПАТ «Харківміськгаз» він не повідомляв.

Згідно з актом контрольного зняття показів ПЛГ від 26 липня 2018 року представниками ПАТ «Харківміськгаз» проведено перевірку системи газопостачання в приватному будинку за адресою:

АДРЕСА_1 , в ході якої виявлено систему опалення в приватному будинку за вказаною адресою та виявлено газоспоживче обладнання ПГ-4 (плита газова - чотирьох комфорочна) - 1 шт., раніше демонтований котел (газовий котел), також виявлений несанкціонований газопровід, раніше встановлений вварювальним способом. Несанкціонований газопровід підключений до транзитного газопроводу, що проходить через гаражне приміщення за адресою:

АДРЕСА_1 , який прокладено по фасаду будівлі в цокольний поверх, де раніше був установлений котел. Система опалення встановлена на всіх трьох поверхах (перший, другий - цокольний). В доступі на цокольний поверх відмовлено. Альтернативне опалення відсутнє. ОСОБА_1 зазначений акт підписав та висловив заперечення щодо його змісту, вказавши, що з висновками акта не погоджується, оскільки вони не відповідають дійсності; у нього немає та ніколи не було системи газопостачання (централізованої) та він ніколи не користувався центральним газопостачанням.

29 серпня 2018 ПАТ «Харківміськгаз» складено в присутності ОСОБА_1 акт інвентаризації розміру опалювальної площі, встановлених додаткових приладів і пристроїв та кількість осіб, яким надаються послуги з газопостачання за адресою: АДРЕСА_1 , який підписаний ОСОБА_1 , відповідно до якого опалювальна площа будинку за вказаною адресою складає 145,538 кв. м, у будинку проживає 2 особи, серед яких пільговиків немає. Того

ж дня постійно діючою комісією ПАТ «Харківміськгаз» прийнято рішення про задоволення акта про порушення від 07 червня 2018 року № 02.5.1/151 та покладено на ОСОБА_1 обов`язок оплатити зазначену заборгованість

у розмірі 264 054,12 грн протягом 5 календарних днів з дати отримання рахунку. ОСОБА_1 присутній на засіданні постійно діючої комісії

ПАТ «Харківміськгаз» 29 серпня 2018 року та ознайомлений з її рішенням.

КГС визначає взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також визначає правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Касаційні скарги не підлягають задоволенню з таких підстав.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу I зазначеного Кодексу:

несанкціонований газопровід - самовільно під`єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу);

несанкціонований споживач - фізична, юридична особа або фізична особа-підприємець, яка без укладання договору розподілу природного газу

з оператором газорозподільної системи або на об`єкті, який не підключений до ГРМ в установленому порядку, здійснює несанкціонований відбір природного газу;

несанкціонований відбір природного газу - відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу.

Розділом ХІ КГС визначено види порушень вимог Кодексу, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування та відповідальність за такі порушення.

Зокрема, відповідно до підпункту 1 пункту 1 глави 2 розділу ХІ КГС наявність несанкціонованого газопроводу належить до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу.

Згідно з підпунктом 6 пункту 7 глави 9 розділу Х КГС у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає

у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про наявність несанкціонованого газопроводу.

Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу ХІ КГС у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток Х цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення.

Згідно з пунктом 2 розділу 5 глави XI Кодексу акт про порушення після пред`явлення представником оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами.

У частині третій статті 12, частинах першій, п`ятій, шостій статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Установивши факт порушення відповідачем КГС щодо несанкціонованого відбору природного газу у зв`язку з наявністю несанкціонованого газопроводу, про що працівниками позивача складено акт 07 червня 2018 року № 02.5.1/151, що об`єктом перевірки була частина будинку опалювальною площею 36,9 кв. м,

а не нове домоволодіння на території двору, доказів належності якого відповідачу не надано, суд апеляційної інстанції зробив обґрунтований висновок наявність правових підстав для часткового задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача вартості необлікованого природного газу.

При визначенні вартості необлікованого природного газу суд апеляційної інстанції обґрунтовано взяв до уваги опалювальну площу належного на праві власності відповідачу будинку, де і проводилася перевірка дотримання вимог КГС представниками ПАТ «Харківміськгаз».

Доводи касаційної скарги відповідача про те, що судом не враховано відсутність між сторонами договірних відносин, не спростовують висновків апеляційного суду щодо доведеності наявності підстав для часткового задоволення позову, оскільки нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу не залежить від наявності чи відсутності договору постачання природного газу,

а за змістом підпункту 1 пункту 1 глави 2 розділу ХІ КГС достатньою підставою для цього є встановлення факту порушення КГС щодо несанкціонованого відбору природного газу.

Згідно змісту статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило

є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так

і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання.

Згідно зі статтею 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений законом або договором.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі

і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі

№ 686/21962/15-ц (провадження № 14-16цс18) зроблено висновок, що «у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань».

Встановивши, що між сторонами виникло грошове зобов`язання, апеляційний суд зробив правильний висновок про поширення дії частини другої статті 625 ЦК України на спірні правовідносини та стягнення з ОСОБА_1 на користь

ПАТ «Харківміськгаз» інфляційних втрат і 3 % річних від простроченої суми.

Колегія суддів відхиляє доводи касаційної скарги ОСОБА_1 щодо незастосування судом апеляційної інстанції до вимог позивача процесуальних строків, передбачених статтями 19, 122 КАС України, 38 КУпАП, оскільки на спірні правовідносини зазначені строки та відповідні нормативно-правові акти не застосовуються.

Згідно з частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Тлумачення пункту 6 частини другої статті 356, частин першої-третьої статті 367 ЦПК України свідчить, що апеляційний суд може встановлювати нові обставини, якщо їх наявність підтверджується новими доказами, що мають значення для справи (з урахуванням положень про належність і допустимість доказів), які особа не мала можливості подати до суду першої інстанції з поважних причин, доведених нею. У разі надання для дослідження нових доказів, які з поважних причин не були подані до суду першої інстанції, інші особи, які беруть участь

у справі, мають право висловити свою думку щодо цих доказів як у запереченні на апеляційну скаргу, так і в засіданні суду апеляційної інстанції.

Відповідно до частини другої статі 412 ЦПК України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення лише за умови, якщо це порушення призвело до ухвалення незаконного рішення.

Аргументи касаційної скарги ОСОБА_1 щодо подання позивачем фото та відеоматеріалів до апеляційного суду з порушенням строку колегія суддів не приймає до уваги, оскільки саме ОСОБА_1 заявляв клопотання від

13 травня 2019 року про витребування цих доказів апеляційним судом і щодо надання яких АО «Харківміськгаз» ОСОБА_1 та його представник заперечень при апеляційному розгляді не висловлювали. При цьому факт наявності несанкціонованого газопроводу апеляційний суд вважав доведеним на підставі акта про порушення від 07 червня 2018 року № 02.5.1/151 та пояснень ОСОБА_1 , тому наведене не вплинуло на результат розгляду справи в частині задоволених позовних вимог АО «Харківміськгаз».

Порушення судом норм процесуального права, які призвели б до ухвалення незаконного рішення, суд касаційної інстанції не встановив. При цьому, згідно

з частиною другою статті 410 ЦПК України не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Висновки за результатами розгляду касаційних скарг

Доводи касаційних скарг не дають підстав для висновку, що оскаржене судове рішення ухвалене без додержання норм матеріального і процесуального права та зводяться до переоцінки доказів, що знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду. У зв`язку з наведеним колегія суддів вважає, що касаційні скарги слід залишити без задоволення, оскаржену постанову апеляційного суду ? без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 410, 416 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року), Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційні скарги ОСОБА_1 та акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» залишити без задоволення.

Постанову Харківського апеляційного суду від 09 липня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Краснощоков

І. О. Дундар

М. Ю. Тітов