Справа №295/5350/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.01.2021 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира в складі:

головуючого - судді Семенцової Л.М.,

за участі секретаря - Ковальчук М.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

У травні 2020 року до суду надійшла указана позовна заява, в якій позивач просить: 1) в рахунок погашення заборгованості, яка виникла за кредитним договором № 014/5550/81/133464 від 21.05.2008 року в сумі 132929,65 дол. США, звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме на об`єкт незавершеного будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та на земельну ділянку площею 590 кв. м, яка розташована за цією ж адресою, шляхом продажу їх на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження за ціною, не нижчою за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій; 2) стягнути з відповідача на свою користь судовий збір у сумі 2102,00 грн.

У судове засідання представник позивача та відповідач не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином.

Представник позивача надав заяву про розгляд справи в його відсутності, а відповідач причин неяви до суду не повідомив.

Ухвалою судді Богунського районного суду міста Житомира 02.06.2020 року відкрито провадження у справі.

Однак після відкриття провадження у справі встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем разом із позовною заявою подано квитанцію про сплату судового збору у сумі 2102 грн. та зазначено, що позов про зверненням стягнення на предмет іпотеки є немайнового характеру після вирішення вимоги про виконання основного зобов`язання.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

За подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру розмір судового збору відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (станом на 01.01.2020 року) становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2102,00 грн.) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (735700 грн.).

За статтею 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Наведене узгоджується із правовим висновком, зробленим Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 26.02.2019 року в справі № 907/9/17 (провадження № 12-76гс18).

Розмір судового збору за подання АТ «Райффайзен Банк Аваль» позову про звернення стягнення на предмет іпотеки необхідно обраховувати відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи із вартості заставного майна.

Вказаного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 02.10.2019 року (справа № 307/23/18).

Пунктом 1.3 договору іпотеки від 22.05.2008 року визначено, що заставна вартість предмету іпотеки визначена сторонами в сумі 761088,00 грн.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір у сумі 9314,32 грн. ((761088,00 / 100 х 1,5 %) - 2102), на рахунок Богунського районного суду міста Житомира (банківські реквізити: отримувач коштів - ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101, код ЄДРПОУ - 37976485, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код МФО - 899998, рахунок отримувача - UA0006831, призначення платежу - судовий збір за позовом ПІБ до) та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 11-13 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

За наведених обставин позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст. 177, 187 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заявуакціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде залишено без розгляду.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів, який обчислюється з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. В іншій частині окремо від рішення ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Семенцова