Справа № 214/8275/19
2/214/1247/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2021 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Прасолова В.М.

при секретарі Шевченко Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/5 частину квартири, суд -

ВСТАНОВИВ:

У судове засідання позивачка за первісним позовом ОСОБА_1 та позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_2 не з`явилися повторно, про час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Згідно ст. 223 ч.5 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Позивачка за первісним позовом ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи 13 листопада 2020 року була повідомлена належним чином (а.с.98), але до суду не з`явилася, подала заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з карантинними обмеженнями і неможливістю бути присутньою у суді (а.с.111).

Позивачка за первісним позовом ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи 14 січня 2021 року була повідомлена належним чином (а.с.125), але до суду не з`явилася, не повідомила про причини неявки. Заяв про розгляд справи за її відсутності не надходило.

Позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_2 про час та місце розгляду справи 13 листопада 2020 року була повідомлена належним чином (а.с.99), але до суду не з`явилася, подала заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з її хворобою (а.с.110).

Позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_2 про час та місце розгляду справи 14 січня 2021 року була повідомлена належним чином (а.с.124), але до суду не з`явилася, подала заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з офіційним локдауном в Україні та неможливості дістатись до суду, знаходиться за межами країни. Заяв про розгляд справи за її відсутності не надходило.

Таким чином, згідно ст. 257 ЦПК України, позов ОСОБА_1 та зустрічний позов ОСОБА_2 належить залишити без розгляду.

При прийнятті рішення про залишення позовів без розгляду, суд приймає до уваги позицію Верховного Суду, викладену у своїй постанові у справі № 658/1141/18 від 21 вересня 2020 року, згідно якої наголосив, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Верховний Суд наголосив, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Крім того, при прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд приходить до переконання, що таке рішення не буде визначати обмеження права позивачів на звернення до суду, так як вони не втрачають права знов звернутися до суду з таким саме позовом. Разом з тим, продовження розгляду справи, буде порушувати вимоги ст.ст. 223, 257 ЦПК України, та може призвести до порушення розумного строку її розгляду.

27 жовтня 2020 року від позивачки за зустрічним позовом ОСОБА_2 надійшла уточнена зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 , Головного слідчого управління національної поліції України, Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, в якій остання просить скасувати арешт нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 , номер запису про обтяження 18183640, номер запису про обтяження 13738778.

Одночасно з поданою уточненою зустрічною позовною заявою, ОСОБА_2 подала заяву про поновлення пропущеного строку для подачі даного позову. В обґрунтування поважності причин пропуску, остання зазначила, що пропустила строк у зв`язку з введенням Урядом України протиепідеміологічних заходів COVID-19 та встановлення Радою суддів України особливого режиму роботи судів України.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання про поновлення строку є необґрунтованим та задоволенню не підлягає. При цьому суд виходить з наступного.

Як передбачено ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Згідно ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Судом встановлено, що позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_2 звернулася до суду з даним позовом 21 лютого 2020 року. Ухвалою суду від 11 березня 2020 року зустрічний позов ОСОБА_2 було прийнято до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.

Ухвалою суду від 6 серпня 2020 року підготовче судове засідання по справі справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/5 частину квартири було закрито.

Позивачка посилається на те, що пропустила строк у зв`язку з введенням Урядом України протиепідеміологічних заходів COVID-19 та встановлення Радою суддів України особливого режиму роботи судів України.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), на підставі Закону України № 540-ХI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким розділ VI «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України був доповнений пунктом 3, а саме: строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами були продовжені на строк дії такого карантину.

На підставі Закону України № 731-IХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набрав чинності 17 липня 2020 року, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Отже, продовжений на строк дії карантину процесуальний строк щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, закінчився 18 серпня 2020 року, а ОСОБА_3 подала уточнений зустрічний позов лише 27 жовтня 2020 року. Тому суд вважає причину пропуску строку, зазначену позивачкою, неповажною, а тому підстав для поновлення цього строку не мається.

Згідно ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, на підставі ст. 126 ЦПК України уточнену зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 належить залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 49, 126, 127, 223, 257, 258-260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів - залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/5 частину квартири - залишити без розгляду.

Уточнену зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Головного слідчого управління національної поліції України, Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві про скасування арешт нерухомого майна залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя: В.М. Прасолов