Провадження № 2/127/4125/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2021 м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Романюк Л.Ф.,

при секретарі Курутіній О.В.,

за участі позивачки ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представників відповідачів Кучерук С.О., Клепікової О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко (21037 м. Вінниця, вул. Пирогова, 109) про скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенка про скасування наказу.

Позов мотивований тим, що наказом головного лікаря Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко № 162 від 24.07.2019 року ОСОБА_1 головному бухгалтеру відділу бухгалтерського обліку та звітності за порушення трудової дисципліни, правил внутрішнього трудового розпорядку, п.2.5 завдань та обов`язків посадової інструкції за запізнення на роботу 23.07.2019 року на 14 хвилин без поважних причин, оголошено догану. Підставою накладення дисциплінарного стягнення зазначено акт перевірки відробітку робочого часу від 23.07.2019 року.

Такий наказ, вважає незаконним, оскільки, в її присутності комісією перевірки відробітку робочого часу в складі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 було складено акт в якому зазначено, що на момент перевірки о 08 год. 05 хв. в бухгалтерії на робочих місцях були відсутні: в зв`язку з відпусткою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , в зв`язку з лікарняним листом ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

З акту було знято копію і залишено у себе. Після завершення роботи комісії, в кабінет головного бухгалтера повернулась з першого поверху інспектор ОСОБА_5 і повідомила про вимогу керівництва зазначити в акті додатково про факт запізнення ОСОБА_1 на роботу і бажала узгодити який час запізнення записати в акті. Ця розмова відбувалась в присутності свідка ОСОБА_12 .

Під час ознайомлення з наказом про оголошення догани ОСОБА_1 , було виявлено інший акт, в якому крім наведених раніше записів, було дописано, що « ОСОБА_1 прийшла на роботу о 08:14 год.» Саме цей варіант акту став підставою оголошення догани.

В своєму поясненні на ім`я головного лікаря ОСОБА_1 заперечувала факт запізнення на роботу, повідомила, що до перевірки комісії долучилась о 08год. 07 хв. на етапі опитування де знаходяться відсутні працівники. Оскільки не була повідомлена про початок роботи комісії, а члени комісії почали перевірку не з кабінету головного бухгалтера, ОСОБА_1 приєдналась до комісії о 08:07 год., а не о 08:00 год.

Крім того, перебування на роботі до 08:00 год. 23.07.2019 року підтверджується довідкою про зняття кабінету головного бухгалтера з сигналізації, довідкою служби таксі та свідками.

Просила суд, наказ головного лікаря Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко № 162 від 24.07.2019 року про дисциплінарне стягнення - оголошення догани ОСОБА_1 скасувати.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 , кожна окремо, позовні вимоги підтримали за обставин викладених в позові, просили суд їх задовольнити.

В судовому засіданні представники відповідачів ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , кожна окремо, позовні вимоги не визнали, заперечували, щодо їх задоволення.

13.01.2020 року на адресу суду надійшов відзив на позов Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко, відповідно до якого відповідач позовні вимоги ОСОБА_1 не визнає, оскільки вони безпідставні, не ґрунтуються на обставинах справи, не відповідають закону.

Наказом головного лікаря Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко № 162 від 24.07.2019 року ОСОБА_1 , яка займала посаду головного бухгалтера відділу бухгалтерського обліку та звітності за порушення трудової дисципліни, Правил внутрішнього трудового розпорядку, п. 2.5, за запізнення роботу 23.07.2019 року на 14 хв., без поважних причин, було оголошено догану.

Відповідно до цього наказу було складено акт та належним чином було повідомлено 24.07.219 року ОСОБА_1 , про що вона розписалась, а також надала свої пояснення.

В подальшому ОСОБА_1 написала заяву про звільнення за власним бажанням від 29.10.2019 року.

Згідно наказу № 266-к від 29.10.2019 року ОСОБА_1 звільнена за власним бажанням.

Викладені в позовній заяві доводи не відповідають реальним обставинам справи. Догана ОСОБА_1 була винесена правомірно, було складено акт перевірки відробітку робочого часу від 23.07.2019 року. Притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося без порушення законодавства про працю.

28.01.2020 року на адресу суд надійшло заперечення на відзив, відповідно до якого в пояснювальних записках ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_5 зазначили, що ОСОБА_1 під час своєї відсутності знаходилась на території лікарні, про що повідомила комісію.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_3 , яка працює бухгалтером Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко показала, що 23.07.2019 року сигналізацію з кабінету головного бухгалтера зняла особисто сама. До 15 липня 2019 року знімав сигналізацію заступник головного бухгалтера, а вже після його звільнення сигналізацію знімали різні працівники, оскільки головний бухгалтер ОСОБА_1 постійно запізнювалась. Крім того, свідок зазначила, що обстановка в колективі під час роботи головного бухгалтера ОСОБА_1 була не здоровою. 23.07.2019 року була планова перевірка трудового розпорядку працівниками відділу кадрів, в 5 кабінеті було здійснено перекличку працівників бухгалтерії, було перевірено хто з працівників знаходиться у відпустці, хто на лікарняному. Працівники з відділу кадрів о 08:05 год. запитали у заступника де головний бухгалтер, також було здійснено дзвінок до секретаря головного лікаря, з метою з`ясувати чи були якісь вказівки для головного бухгалтера ОСОБА_1 , вказівок для останньої від головного лікаря не було. Крім того, свідок показала, що головний бухгалтер ОСОБА_1 не телефонувала з приводу свого запізнення, а пізніше пояснила, що була на території в поліклініці.

Свідок ОСОБА_4 , яка працює інспектором відділу кадрів Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко суду показала, що 23.07.2019 року за вказівкою начальника відділу кадрів було здійснено перевірку відробітку робочого часу бухгалтерії. О 08:05 год. працівники відділу кадрів підійшли до кабінету головного бухгалтера ОСОБА_1 , двері її кабінету були закриті. На запитання де знаходиться головний бухгалтер, працівники бухгалтерії зазначили, що ОСОБА_1 ніхто не бачив. Далі був дзвінок до секретаря головного лікаря, з метою з`ясування чи були вказівки по роботі для ОСОБА_1 , вказівок від головного лікаря не було. Пізніше в кабінеті № 5 було здійснено перекличку працівників бухгалтерії, було з`ясовано хто на лікарняному, хто у відпустці. Після того, почали складати акт, і в цей час до кабінету зайшла ОСОБА_1 і запитала, що відбувається. З акту перевірки ОСОБА_1 зробила копію. Крім того, свідок зазначила, що вказівки перевірити головного бухгалтера не було, це була планова перевірка відробітку робочого часу, за вказівкою начальника кадрів. Пізніше ОСОБА_1 повідомила, що перебувала на території лікарні у поліклініці і у неї є свідок, який це підтвердить.

Свідок ОСОБА_5 , яка працює інспектором відділу кадрів Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко дала суду аналогічні покази, свідка ОСОБА_4 .

Свідок ОСОБА_12 в судовому засіданні суду показала, що є кумою позивачки і 23.07.2019 року о 07:55 год. зустрілась з позивачкою ОСОБА_1 в холі лікарні.

Вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що відповідно до наказу № 162 від 24.07.2019 року, 23.07.2019 року головний бухгалтер ОСОБА_1 запізнилась на роботу на 14 хв. без поважних причин. Оголошено догану ОСОБА_1 головному бухгалтеру відділу бухгалтерського обліку та звітності за порушення трудової дисципліни, Правил внутрішнього трудового розпорядку, п. 2.5 завдань та обов`язків посадової інструкції. Підстава: акт перевірки відробітку робочого часу від 23.07.2019 року, доповідна записка членів комісії від 23.07.2019 року; письмове пояснення ОСОБА_1 від 23.07.2019 року; пояснювальні записки ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , від 23.07.2019 року (а.с.5).

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 від23.07.2019 року, зранку 23.07.2019 року вона була викликана до головного лікаря ОСОБА_13 в присутності працівників лікарні 5 чоловік ( ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 ОСОБА_4 ) головним лікарем ОСОБА_13 усно було виставлено вимогу надати пояснення з приводу запізнення на роботу. Факт запізнення на роботу заперечує, з документом про встановлення цього факту не ознайомлена. Крім того, зазначила, що о 08:05 год. відбулась перевірка відробітку робочого часу у відділу бухгалтерського обліку та звітності до якої долучилась о 08:07 год. на етапі опитування де хто. Про своє місце знаходження з 08:00 год. комісії повідомила. Про проходження перевірки як керівник відділу не була ніким не попереджена, не запрошена, тому в цей час знаходилась на території лікарні виконуючи свою роботу. Місце роботи не обмежено кабінетом. На запитання чому не включена акт перевірки як керівник підрозділу отримала відповідь «Тому що почали без Вас» (а.с. 6).

Відповідно до копії акту від 23.07.2019 року перевірки робочого часу в бухгалтерії Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко, у відпустці щорічній ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , в зв`язку з лікарняним листом ОСОБА_10 , ОСОБА_19 (а.с.7).

Відповідно до акту від 23.07.2019 року перевірки робочого часу в бухгалтерії Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко, у відпустці щорічній ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , в зв`язку з лікарняним листом ОСОБА_10 , ОСОБА_11 . Крім того зазначено, що ОСОБА_1 прийшла на роботу о 08:14 год. (а.с.8).

З пояснювальної записки інспектора з кадрів ОСОБА_5 . Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко вбачається, що 23.07.2019 року о 08:05 год. була проведена перевірка відробітку робочого часу відділу бухгалтерського обліку та звітності. На момент перевірки була відсутня головний бухгалтер ОСОБА_1 , о 08:14 год. головний бухгалтер з`явилась на робочому місці з сумкою та повідомила, що вона була на території лікарні в поліклініці (а.с. 37).

Відповідно до доповідної записки від 23.07.2019 року старшого інспектора з кадрів ОСОБА_4 та інспектора з кадрів Коваль Н.І. Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко, під час перевірки відробітку робочого часу та дотримання правил внутрішнього трудового розпорядку відділу бухгалтерського обліку та звітності, було встановлено, що на момент перевірки 08:05 год. була відсутня головний бухгалтер ОСОБА_1 , головний бухгалтер ОСОБА_1 з`явилась на робочому місці о 08614 год. В момент оформлення акту головний бухгалтер ОСОБА_1 самовільно зробила ксерокопію з недооформленого акту, в якому не було зазначено момент її появи на роботі та був відсутній підпис одного з членів комісії ОСОБА_4 . Потім в її присутності акт був дооформлений, а саме: зазначено час появи головного бухгалтера ОСОБА_1 на робочому місці та до підписаний (а.с.38).

У службовій записці на ім`я головного лікаря Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко Кучерук С.О., від 30.07.2019 року, ОСОБА_1 зазначила: «Після виходу з відпустки по догляду за дитиною до досягнення нею 3 річного віку та соціальної відпустки 19.07.2019р. я приступила до роботи.

За наслідками ревізії в 2018 році, лікарнею прийнято зазначене працівниками держаудитслужби порушення щодо обліку матеріальних цінностей - виявлено контрольними заходами під час ревізії нестачі та лишки майна. В результаті чого контролюючими органами притягнуто до відповідальності посадових осіб.

В зв`язку із цим та враховуючи мою відсутність при проведенні щорічних інвентаризацій в 2018 році, виникла необхідність провести вибіркове обстеження території лікарні з метою перевірки дійсної наявності матеріальних цінностей та відображення їх в бухгалтерському обліку.

Так на підставі п.1.6., 2.18.1, 2.18.3, 2.20 моєї посадової інструкції, зранку 23.07.2019р. з 7.55 год. по 8:05 год., мною було проведено часткове обстеження території лікарні (в парковій зоні та зони до поліклініки) з метою контролю за обліком майна лікарні (як повідомлялось в пояснені від 23.07.2019р.).

24.07.2019р. в період 08.05-8.20 год. та 11.00-11.20 год. мною було проведено подальше обстеження території лікарні (від поліклініки до НКП «Соціотерапія») та музею лікарні.

Під час такої роботи було оглянуто насадження нових молодих дерев, музейні цінності, встановлено наявність давно встановлених пам`ятників, господарські та житлові споруди, бетоні квіткові запобігальні тумби та споруди, лавки, інформаційні стенди. Мною було встановлено, що всі ці матеріальні цінності не містять відмітки інвентарних номерів. Відсутність інвентарних номерів унеможливлює ідентифікацію майна.

Окрім того, є інформаційні стенди які не містять інформацію про лікарню, що ставить під сумнів про належність даних стендів лікарні або нецільове використання стендів у разі, якщо вони все ж таки належать лікарні.

За даними бухгалтерського обліку на балансі лікарні відсутні наявні на території рослини, додаткові споруди біля житлових будинків колишнього підсобного господарства, пам`ятники, музейні цінності та інші зазначені матеріальні цінності. Востаннє лавки бувші у використанні у кількості 23 шт. оприбутковані 31.10.2018 р. (після дати інвентаризації станом на 01.10.2018р.).

Ставлю ОСОБА_20 до відома, що протоколи за підсумками планових щорічних інвентаризацій, які проведені за наказами від 28.09.2018р. N9246 та від 13.12.2018р. №312 про негативні наслідки (виявлення лишків та нестач, недоліків по збереженню майна) не складались, що ставить під сумнів достовірність проведених інвентаризацій та відповідність фактичним обставинам.

Інвентаризація проводиться з метою забезпечення достовірності даних бухгалтерського обліку та фінансової звітності підприємства. Під час інвентаризації активів і зобов`язань перевіряються і документально підтверджуються їх наявність, стан, відповідність критеріям визнання і оцінка.

Відсутність інвентарних номерів на основних засобах та інших необоротних матеріальних активах, відсутність на балансі лікарні неоприбуткованих матеріальних цінностей має досить серйозні негативні наслідки для лікарні, які полягають у застосуванні штрафних санкцій контролюючими органами та притягненням до персональної відповідальності посадових осіб.

Враховуючи вище ви кладе не, 3 метою контролю за збереженням основних засобів, інших матеріальних цінностей, визначення їх належності лікарні, усунення порушень в їх обліку, прошу видати наказ про проведення позапланової інвентаризації активів станом на 01.08.2019р.» (а.с.39).

Відповідно до пояснювальної записки бухгалтера групи обліку медикаментів, запасів, продуктів харчування та основних засобів ОСОБА_3 від 23.07.2019 року, 23.07.2019 року о 08:05 год. прийшли інспектори відділу кадрів для перевірки відробітку робочого часу та правил внутрішнього трудового розпорядку працівників бухгалтерії. На ту годину відсутні були працівники через відпустку та лікарняний, а також головний бухгалтер ОСОБА_1 . Бухгалтерів головний бухгалтер ОСОБА_1 не повідомила, що затримується. В присутності комісії було за телефоновано до зав канцелярією ОСОБА_21 і запитано, можливо, ОСОБА_1 повідомила, що затримується, на що була відповідь «ні». При складанні акту перевірки в 08:14 год. прийшла н роботу головний бухгалтер ОСОБА_1 , на запитання комісії, чому її немає на робочому місці в присутності всіх працівників бухгалтерії ОСОБА_1 відповіла, що була на території в поліклініці (а.с.40).

Відповідно до пояснювальної записки старшого інспектора з кадрів Директорчук О.П. від 23.07.2019 року, вбачається, що головний бухгалтер ОСОБА_1 зайшла у відділ бухгалтерського обліку та звітності з сумкою о 08:14 год. На запитання чому в акті в членах комісії не зазначено її прізвище, відповіла, що її не було на робочому місці. У відповідь почули, що вона була на території в поліклініці в кого і навіщо не повідомила (а.с.41).

Згідно до посадової інструкції № 44/1 головного бухгалтера відділу бухгалтерського обліку та звітності, затверджену головним лікарем Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко, а саме п. 1.6 робочим місцем головного бухгалтера є кабінет у приміщенні відділу бухгалтерського обліку та звітності та інші місця пов`язані з виконанням посадових обов`язків (а.с.50).

Згідно до довідки № 35/19 від 23.10.2019 року ПП «Фортеця - Гарант», 23.07.2019 року на об`єкті КЗ ВОПНЛ ім. ак. Ющенко (каб. 4) зняття з охорони о 07: 57 год., взяття під охорону о 13:03 год. (а.с.52).

Відповідно до довідки від 22.10.2019 року ОСОБА_22 , ОСОБА_1 здійснювала замовлення послуги таксі 23.07.2019 року о 07:36 год., час завершення виклику 07:50 год., пункт виклику Стахурського, 58/69, пункт замовлення Поділля лікарня Ющенка (а.с.53).

Відповідно до колективного звернення на ім`я головного лікаря Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко працівників відділу бухгалтерського обліку та звітності головний бухгалтер ОСОБА_1 постійно конфліктує з підлеглими, своєю некоректною поведінкою створює складні умови праці, принижує людей. Працівники лікарні не бажають з нею співпрацювати.» (а.с.66-67).

Згідно до наказу № 166-к від 08.07.2019 року Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко, ОСОБА_1 , головному бухгалтеру відділу бухгалтерського обліку та звітності, встановлено режим роботи на умовах неповного робочого дня, як матері, що виховує дітей віком до 14 років тривалістю 5 годин з (08:00 год. до 13:00 год.), з оплатою праці пропорційно відпрацьованому часу, з посадовим окладом 10250 грн. 80 коп. на місяць, з 08 липня 2019 року (а.с.69).

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно; своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.

Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 149 цього ж Кодексу до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами, позивач ОСОБА_1 перебувала у трудових правовідносинах із відповідачем Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко, та обіймала посаду головного бухгалтера відділу бухгалтерського обліку та звітності цього лікувального закладу.

Так, згідно посадової інструкції № 41/1 головного бухгалтера відділу бухгалтерського обліку та звітності: головний бухгалтер відноситься до професійної групи «Керівники» та очолює відділ бухгалтерського обліку та звітності. Дана посадова інструкція визначає функціональні обов`язки, права та відповідальність головного бухгалтера лікарні. Головний бухгалтер призначається на посаду та звільняється з посади головним лікарем відповідно до законодавства про працю. У разі тимчасової відсутності головного бухгалтера (відрядження, відпустки, тимчасової втрати працездатності, тощо) виконання його обов`язків покладається на заступника головного бухгалтера, а у разі відсутності заступника головного бухгалтера відповідно до наказу головного лікаря - на іншого працівника відділу бухгалтерського обліку та звітності. У своїй роботі головний бухгалтер керується законодавством у сфері бухгалтерського та податкового обліку, Статутом лікарні, наказами й розпорядження головного лікаря, положенням про відділ бухгалтерського обліку та звітності, Правилами внутрішнього трудового розпорядку та даною посадовою інструкцією. Робочим місцем головного бухгалтера є кабінет у приміщенні відділу бухгалтерського обліку та звітності та інші місця пов`язані з виконанням посадових обов`язків (а.с. 50).

Відповідно до ч.4 п. 4.1 положення про відділ кадрів КЗ Вінницька обласна психоневрологічна лікарні ім. ак. Ющенко, відділ кадрів має право: перевіряти і контролювати дотримання в структурних підрозділах Правил внутрішнього трудового розпорядку, вимог законодавства про працю, використання працівників відповідно до їх спеціальності, професії, кваліфікації (а.с.80-84).

Чинним законодавством не передбачено порядок документального оформлення здійснення перевірки дотримання працівниками правил внутрішнього розпорядку. Керівник на власний розсуд здійснює дану перевірку, тому доводи позивача про відсутність наказу на перевірку суд відхиляє, як такий що не грунтується на вимогах закону.

Відповідно до ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або ) оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.ч.1,3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням ч.1 ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено ст.15 ЦК України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання.

Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений ст.16 ЦК України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Звертаючись до суду за захистом своїх прав, позивач ОСОБА_1 визначила спосіб захисту шляхом визнання незаконним та скасування наказу від 24.07.2019р. № 162 ро дисциплінарне стягнення оголошення догани.

Як на підставу для задоволення своїх позовних вимог, а саме щодо визнання оскаржуваного наказу незаконним та його скасування, позивач ОСОБА_1 посилається на те, що 23.07.2019 року о 08:00 год. перебувала на території Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенко, в поліклініці, дану обставину в судовому засіданні підтвердила свідок ОСОБА_12 .

Крім того, наголошувала, що відповідно до п. 1.6 посадової інструкції № 44/1 головного бухгалтера відділу бухгалтерського обліку та звітності, робочим місцем головного бухгалтера є кабінет у приміщенні відділу бухгалтерського обліку та звітності та інші місця пов`язані з виконанням посадових обов`язків (а.с.50).

Відповідно до ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановленим цим Кодексом.

Згідно ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Як вже зазначалось судом, відповідно до довідки від 22.10.2019 року ОСОБА_22 , ОСОБА_1 здійснювала замовлення послуги таксі 23.07.2019 року о 07:36 год., час завершення виклику 07:50 год., пункт виклику Стахурського, 58/69, пункт замовлення Поділля лікарня Ющенка (а.с.53).

А згідно до довідки № 35/19 від 23.10.2019 року ПП «Фортеця - Гарант», 23.07.2019 року на об`єкті КЗ ВОПНЛ ім. ак. Ющенко (каб. 4) зняття з охорони о 07: 57 год., взяття під охорону о 13:03 год. (а.с.52).

Суд критично оцінює покази сідка ОСОБА_3 про те що саме нею знімалась сигналізація з кабінету ОСОБА_1 , оскільки в силу вимог ст. 12 ЦПК України, відповідачем не доведено право будь-якого іншого працівника виконання даних обов"язків

Відповідно до п. 1.6 Посадової інструкції №44/1 Головного бухгалтера відділу бухгалтерського обліку та звітності ( а.с.50) -робочим місцем головного бухгалтера є кабінет у приміщенні відділу бухгалтерського обліку та звітності та інше місця пов"язані з виконанням посадових обов"язків.

Як зазначила ОСОБА_1 , о 08.00 год. вона перебувала на території лікарні виконуючи свої функціональні обов"язки. Допитані в судовому засіданні свідки підтвердили дані пояснення комісії ОСОБА_1 .

За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено факт запізнення ОСОБА_1 на своє робочоме місце 23.07.2019року, як і виключним місцем останньої - її робочий кабінет чи то кабінет її підлеглих- бухгалтерії . Як наслідок - відповідачем не довнедено факт вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Враховуючи наведені обставини, суд дійшов висновку про те, що оскаржуваний наказ прийнятий безпідставно.

Керуючись ст. ст. 139, 147, 148 КЗпП України, ст.ст. 10, 11, 60, 61, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Скасувати наказ головного лікаря Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. акад. О.І. Ющенка №162 від 24.07.2019року про дисциплінарне стягнення-оголошення догани ОСОБА_1 .

Стягнути Вінницької обласної психоневрологічної лікарні ім. ак. Ющенка на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 840, 80 грн.

Рішення суду може бути оскаржено, шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції, протягом 30 днів з дня проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення виготовлено 28.01.2021 року.

Суддя: