ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

27 січня 2021 року

м. Харків

справа №640/3796/18

провадження № 22-ц/818/1673/21

Харківський апеляційний суд у складі судді Пилипчук Н.П., розглянувши у порядку в порядку підготовки до апеляційного розгляду апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Київського районного суду м. Харкова від 26 листопада 2020 року, по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» про визнання недійсними кредитних договорів,

в с т а н о в и в :

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 26 листопада 2020 року позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» - задоволено частково. В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено.

На рішення суду ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який діє в інтересех ОСОБА_1 , подали апеляційні скарги.

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Київського районного суду м. Харкова від 26 листопада 2020 року підлягають залишенню без руху з наступних підстав.

Апелянтами при подачі апеляційної скарги не сплачено судовий збір.

В апеляційних скаргах апелянти посилаються на те, що ОСОБА_1 звільнена від сплати судового збору згідно ч.3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів».

Зі змісту оскаржуваного рішення вбачається, що позивачем за первісним позовом у даній справі є Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», відповідно за первісним позовом ОСОБА_1 є відповідачем. А за зустрічним позовом ОСОБА_1 є позивачем.

Відповідно до ч.3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, пов`язаними з порушенням їх прав.

Системне тлумачення норм ст. 5 Закону України «Про судовий збір» та ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дозволяє зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб як споживачі серед переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають або позбавлені, оскільки така пільга встановлена спеціальною нормою (ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів), яка гарантує реалізацію та захист прав споживачів.

Звільнення споживачів від сплати судового збору має відбуватися не тільки у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), але й на наступних стадіях цивільного процесу (при подачі апеляційної та касаційної скарги). Ці стадії судового захисту є єдиним цивільним процесом, завдання якого є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушеного права.

Таким чином слід дійти висновку про те, що від сплати судового збору звільняються особи, які звернулися до суду за захистом свого порушено права.

Отже ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звільнені від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Київського районного суду м. Харкова від 26 листопада 2020 року в частині зустрічного позову, однак не звільнені в частині рішення де ОСОБА_1 є відповідачем.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подала клопотання про звільнення від сплати судового збору мотивоване тим, що сплатити судовий збір не має можливості, оскільки отримує мінімальну пенсію, а за 2019 рік не мала прибутку як фізична-особа підприємець, на підтвердження чого надала копію податкової декларації про майновий стан та доходи за 2019 рік.

В обґрунтування клопотання ОСОБА_1 зазначає, що сума судового збору, яка підлягає сплаті становить 47155,47 грн, тобто судовий збір перевищує 5 % розміру її річного доходу. На підставі статті 136 ЦПК України, пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» просить звільнити її від сплати судового збору.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд звертає увагу, що Законом № 3674-VI чітко визначено, як одну з умов для звільнення від сплати судового збору, обов`язок доведення заявником обставин, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Отже, вищезазначеною нормою Закону встановлено підстави для відстрочення або розстрочення сплати судового збору (зменшення, звільнення) позивача, однак ОСОБА_1 є відповідачем за первісним позовом, тому підстави для звільнення її від сплати судового збору на підставі пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» відсутні.

Разом із цим, статтею 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Тлумачення статті 136 ЦПК України свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом скрутного майнового стану сторони.

Водночас, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість реалізації якого пов`язується з майновим станом особи.

Суд зауважує, що Закон №3674-VI не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

В пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто, фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави вважати за можливе звільнити таку особу від сплати судового збору.

На підтвердження вказаних обставин суду надано копію податкової декларації про майновий стан та доходи за 2019 рік.

Наданий документ в повній мірі не характеризує майновий стан, оскільки не є достатнім і вичерпним документом, із якого можливо встановити всю суму доходу за попередній календарний рік, інших документів, зокрема довідки про доходи з фіскального органу, які б підтверджували відсутність інших доходів, апелянтом не надано.

Вказані в клопотанні обставини не можуть вважатись достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору відповідно до статті 136 ЦПК України, оскільки апелянтом не додано доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору та відсутності коштів, призначених для сплати судового збору на момент подання апеляційної скарги. Такими документами, наприклад, можуть бути довідки про доходи (зокрема і фіскальних органів), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

Отже, до клопотання про звільнення від сплати судового збору скаржником не додано достатніх доказів для звільнення від сплати судового збору.

Частиною 1 статті 3 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 1.6 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Слід зазначити, що апелянти ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , не позбавлені права повторно звернутись з клопотанням, долучивши до нього відповідні документи, які підтверджують обставини, на які посилається.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового згідно п.п. 6 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір» ставка за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Виходячи з позовних вимог та з максимальної ставки судового збору, судовий збір за даним провадженням складає 17025 грн. (150% від 11350 грн.).

Отже, кожному з апелянтів необхідно сплатити судовий збір у розмірі 17025 грн. та надати оригінали квитанцій про сплату судового збору.

Сплату судового збору належить здійснити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0020661

Код класифікації доходів бюджету: 22030101 Призначення платежу: *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

За таких обставин, дані апеляційні скарги підлягають залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків, а саме: а саме: надання квитанції про сплату судового збору, або надання клопотання про звільнення від сплати судового збору з копіями відповідних документів.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.185, 356, ч.2 ст.357 ЦПК України суддя,

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Київського районного суду м. Харкова від 26 листопада 2020 року, по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» про визнання недійсними кредитних договорів залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків у термін 10 днів з дня отримання копії ухвали апеляційного суду і попередити, що у разі не виконання вимог ухвали, апеляційні скарги буде визнано неподаними та повернуті особам, які звернулася з апеляційними скаргами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, в силу ст.389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя

Харківського апеляційного суду Н.П. Пилипчук