ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2021 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,
за участі секретаря Омельчук С.А.,
розглянувши у судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Фастів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фастівської міської ради Київської області, третя особа: Фастівський міський державний нотаріус Бойко Олена Олександрівна про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,-
ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою доФастівської міської ради Київської області, третя особа: Фастівський міський державний нотаріус Бойко Олена Олександрівна про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 (брат позивача по матері), ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 (мати позивача). Маючи намір прийняти спадщину, позивач звернулася до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини. Однак, постановами їй відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 у зв`язку із пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_3 у зв`язку із пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини та відсутності документів, які підтверджують факт родинних зв`язків між останніми. Представник позивача зазначив, що ОСОБА_4 є матір`ю ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_5 відповідно до якого батьками останньої є ОСОБА_6 та ОСОБА_4 та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб відповідно до якого 26.09.1987 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 зареєстровано шлюб та дружина після державної реєстрації шлюбу взяла прізвище ОСОБА_8 . Свідоцтво про народження ОСОБА_3 було втрачено. Відповідно до обліково-послужної карти військовослужбовця, яка додається до військового квитка ОСОБА_3 має такі родинні зв`язки: матір ОСОБА_9 ; брат ОСОБА_10 ; сестра ОСОБА_5 ; вітчим ОСОБА_6 ; батько ОСОБА_11 . У позивача, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 спільна матір ОСОБА_4 та різний батько. Окрім брата ОСОБА_3 у ОСОБА_1 був брат ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер. В період часу народження братів, ОСОБА_4 проживала в Узбецькій ССР, після чого разом з дітьми вона залишила дане місце проживання та повернулась до Української ССР. Також остання втратила документи, а саме свідоцтва про народження дітей. 16.11.1960 у Фастівському рай бюро ЗАГС Київської області був отриманий дублікат свідоцтва про народження на ОСОБА_10 відповідно до якого батьками останнього є ОСОБА_12 та ОСОБА_4 . Відповідно до інформації наданої відділом реєстрації актів цивільного стану в архіві відділу мається актовий запис про шлюб між ОСОБА_12 та ОСОБА_13 . На підставі вищевикладеного представник позивача просить встановити факт родинних зв`язків, а саме, що ОСОБА_4 є рідною матір`ю ОСОБА_3 . Також, просив визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , оскільки після смерті ОСОБА_3 вступити в спадщину за законом малі намір мати позивача ОСОБА_4 , однак в неї були відсутні документи, які підтверджують той факт, що вона є матір`ю померлого ОСОБА_3 . В подальшому після смерті сина ОСОБА_4 захворіла, в зв`язку з чим не мала можливості зібрати всі документи для вступу в спадщину. Оскільки ОСОБА_4 хворіла, то за нею доглядала її донька ОСОБА_1 , яка несла всі витрати на її догляд та лікування. Після смерті ОСОБА_4 весь тягар по похованню ліг на позивача ОСОБА_1 . Остання понесла значні матеріальні затрати на поховання, що для неї є суттєвим, та в зв`язку з вище вказаним фактом не могла вчасно подати заяву про прийняття спадщини за законом. Таким чином позивачем ОСОБА_1 були вичерпані всі можливі заходи досудового врегулювання спору та інших способів захисту інтересів, окрім як звернення до суду не залишилось.

10 серпня 2021 року провадження у справі було відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання, залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог: Фастівського міського державного нотаріуса Бойко О.О.

Ухвалою суду від 18 жовтня 2021 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили позов задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні просила винести рішення на розсуд суду.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала клопотання про розгляд справи без її участі, пояснень по суті позову не надала.

Заслухавши пояснення сторін, покази свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з`ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

При розгляді справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 26.01.2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції у Київській області /а.с.22/.
ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смертьсерії НОМЕР_2 , виданим 03.09.2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Фастівського міськрайонного управління юстиції у Київській області /а.с.26/.

Після їх смерті відкрилась спадщина на майно, а саме на частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Маючи намір прийняти спадщину, позивач ОСОБА_1 звернулась до Фастівської міської державної нотаріальної контори для отримання свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.01.2020 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 у зв`язку із пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини /а.с.23-24/.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.01.2020 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 у зв`язку із пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини та відсутністю документів, які підтверджують факт родинних зав`язків між останніми /а.с.27/.

Щодо встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 судом встановлено, що ОСОБА_4 є матір`ю ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_5 відповідно до якого батьками останньої є ОСОБА_6 та ОСОБА_4 /а.с.18/ та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб відповідно до якого 26.09.1987 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 зареєстровано шлюб та дружина після державної реєстрації шлюбу взяла прізвище ОСОБА_8 /а.с.19-20/.
Свідоцтво про народження ОСОБА_3 було втрачено.
Відповідно до військового квитка ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 виданого 23.11.1975 року Фастівським об`єднаним військовим комісаріатом місцем народження останнього є Хореземскька область Узбецької ССР /а.с.37-39/.

Відповідно до обліково-послужної карти військовослужбовця, яка додається до військового квитка ОСОБА_3 має такі родинні зв`язки: матір ОСОБА_9 ; брат ОСОБА_10 ; сестра ОСОБА_5 ; вітчим ОСОБА_6 ; батько ОСОБА_11 .
У позивача, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 спільна матір ОСОБА_4 та різний батько.
Окрім брата ОСОБА_3 у ОСОБА_1 був брат ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 /а.с.35-36/, який помер.

В період часу народження братів, ОСОБА_4 проживала в Узбецькій ССР, після чого разом з дітьми вона залишила дане місце проживання та повернулась до Української ССР. Також остання втратила документи, а саме свідоцтва про народження дітей.

16.11.1960 року у Фастівському рай бюро ЗАГС Київської області був отриманий дублікат свідоцтва про народження на ОСОБА_10 відповідно до якого батьками останнього є ОСОБА_12 та ОСОБА_4 .

Відповідно до інформації наданої Фастівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) в архіві відділу мається актовий запис про шлюб між ОСОБА_12 та ОСОБА_13 №69 від 24.11.1953 року складений виконавчим комітетом Триліської сільської ради Фастівського району Київської області /а.с.42/.

Допитані в судовому засіданні свідки: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 підтвердили факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_4 є рідною матір`ю ОСОБА_3 .

Отже, судом встановлено юридичний факт родинних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , що підтверджено матеріалами справи, які узгоджуються з показами свідків, а встановлення факту родинних відносин необхідно заявнику для прийняття спадщини

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно ст. 1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
При зверненні позивача до нотаріальної контори для прийняття спадкового майна ОСОБА_17 , державним нотаріусом Фастівської державної нотаріальної контори Київської області було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , ОСОБА_3 у зв`язку із пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Аналогічна норма міститься в п.24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. за N 7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернулася до нотаріальної контори після спливу строку з дня відкриття спадщини, зазначивши причини пропуску строку для прийняття спадщини, а саме: після смерті матері в 2011 році позивач поховала брата, який був одинокий та проживав з матір`ю, в 2013 році померла мати - ОСОБА_4 весь тягар по похованню ліг на позивача, остання понесла значні матеріальні затрати на поховання, тому суд вважає дану обставину об`єктивною підставою пропуску строку прийняття спадщини і це підтверджено належними доказами.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які представник позивача посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 4, 12-13, 76-82, 258-259, 263, 265, 268, 315, 354 ЦПК України, на підставі ст. ст. 15-16, 1220-1222, 1233, 1235, 1258, 1268, 1269-1270, 1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Фастівської міської ради Київської області, третя особа: Фастівський міський державний нотаріус Бойко Олена Олександрівна про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Встановити юридичний факт, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 , який обчислювати з моменту набрання судовим рішенням законної сили терміном один місяць.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 , який обчислювати з моменту набрання судовим рішенням законної сили терміном один місяць.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст. ст. 354-356 ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. ХIIІ «Перехідні положення» цього Кодексу.

Суддя Л.М. Ковалевська