Провадження № 2-н/756/715/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2021 року суддя Оболонського районного суду міста Києва Тиха О.О., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт Плаза Сервіс» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальної послуги,-

У С Т А Н О В И В:

ТОВ «Смарт Плаза Сервіс» звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, при цьому зазначаючи, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ознайомившись з заявою про видачу судового наказу та доданими до неї документами суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 165 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

З довідки, наданої Департаментом з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації КП ГЮЦ «Реєстр територіальної громади міста Києва», вбачається, що відомості щодо реєстрації ОСОБА_1 за даними Реєстру територіальної громади міста Києва відсутні.

Відповідно до ст. 162 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

З заяви про видачу судового наказу вбачається, що ТОВ «Смарт Плаза Сервіс» просить стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг, яка утворилась за адресою: АДРЕСА_2 , нежитлові приміщення № 120, № 121.

Частиною 1 ст.30 ЦПК України передбачено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини (виключна підсудність).

Як роз`яснено в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Виключну підсудність встановлено, зокрема, для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності. До нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це - позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК ); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виходячи з аналізу зазначених правових норм, правила виключної підсудності застосовуються до цивільних справ з приводу нерухомого майна та стосуються будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно тощо.

З урахуванням наведеного, компетентним та належним судом для розгляду даної справи є Шевченківський районний суд м. Києва, оскільки нерухоме майно, за обслуговування якого утворилася заборгованість, розташоване на території Шевченківського району м. Києва.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Пунктом 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України визначено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно зі ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Таким чином, враховуючи положення ст. 30 ЦПК України, вказана заява не підсудна Оболонському районному суду м. Києва, тому заяву про видачу судового наказу належить передати за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва для розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.27, 28, 31, 32, 162, 165, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт Плаза Сервіс» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальної послуги, разом з додатками надіслати за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва (03057, м. Київ, вул. Дегтярівська, 31-А) за підсудністю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Тиха