УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

"23" листопада 2021 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Сингаївського О.П.

за участі секретаря судового засідання Туровської К.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №296/12432/15-ц за позовом ОСОБА_1 , правонаступником якої є ОСОБА_2 , до Виконавчого комітету Житомирської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Корольовського районного суду м. Житомира перебуває вказана цивільна справа, де ОСОБА_1 просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 09 серпня 2021 року було залучено до участі в справі правонаступника померлої ОСОБА_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 (а.с.190).

Під час судового розгляду справи 25 жовтня 2021 року і 23 листопада 2021 року ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась і не надала заяви про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» №11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено, правонаступник первісного позивача, яка належним чином повідомлялась про розгляд справи, в судове засідання не з`явилась та її неявка має ознаки повторності, доказів щодо поважності причин неявки суду не надано, заяви про розгляд справи за відсутності ОСОБА_2 до суду не надходили.

За нормою ч.5 ст.223; п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За викладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства вказаний позов підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання правонаступника первісного позивача, що перешкоджає вирішенню спору, оскільки суд позбавлений можливості з`ясувати позицію ОСОБА_2 з приводу позовних вимог на час розгляду справи, та відсутністю заяв про розгляд справи за її відсутності.

Керуючись ст.44, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , правонаступником якої є ОСОБА_2 , до Виконавчого комітету Житомирської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя О. П. Сингаївський