"24" листопада 2021 р. Справа № 363/3465/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2021 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Сергієнко А.О.,

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Вишгороді у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

17 серпня 2021 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшли вказана позовна заява.

Ухвалою суду від 6 вересня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження та призначено до розгляду на 30 вересня 2021 року.

У судове засідання сторони не з`явилися. Як убачається із зворотного повідомлення ОСОБА_2 належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи. Копію ухвали суду про відкриття провадження у справі та повістку про виклик до суду отримано 23 вересня 2021 року, проте із клопотаннями про відкладення та/або про розгляд справи у її відсутність не зверталася. У зв`язку з неявкою учасників провадження розгляд справи відкладено на 24 листопада 2021 року, про що повідомлено учасників провадження.

У призначене судове засідання з`явився відповідач. Позивач у судове засідання повторно не з`явилася, при цьому повідомлена належним чином, оскільки, відповідно до трек номеру вихідної кореспонденції суду, повістку про виклик до суду отримано позивачем особисто 22 жовтня 2021 року.

Під час вирішення питання про можливість розгляду справи у відсутності позивача, відповідач зазначив, що розгляд справи можливо проводити.

Заслухавши думку відповідача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Згідно частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною четвертою статті 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Водночас, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Враховуючи те, що позивач повторно не з`явилася у судове засідання без поважних причин, заяви про розгляд справи без участі позивача та/або відкладення розгляду справи до суду не надходило, а її відсутність перешкоджає правильному вирішенню спору, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_2 без розгляду, на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Керуючись статтями 223, 257, 260, 353,354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, заява якої залишена без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали суду складено 25 листопада 2021 року.

Суддя О.П. Лукач