Справа № 185/4798/21
Провадження № 2/185/2641/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 листопада 2021 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Врони А.О., за участю секретаря судового засідання Астапчук Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу ЄУ № 185/4798/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання угоди купівлі-продажу дійсною та визнання права власності на квартиру,-
17 червня 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якій просить суд визнати дійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна двокімнатної квартири загальною площею 43,1 кв.м., жилою площею 29,8 кв.м. по АДРЕСА_1 , укладений між мною та відповідачем 03 вересня 1997 року зареєстрований Павлоградською товарною біржею 03 вересня 1997 року за №9/2ф-НД та визнати за позивачем право власності на нерухоме майно двокімнатну квартиру загальною площею 43,1 кв.м., жилою площею 29,8 кв.м. по АДРЕСА_1 .
Позовна заява мотивована тим, що 03.09.1997 року між позивачем та відповідачами було укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна - двокімнатної квартири загальною площею 43,1 кв.м., жилою площею 29,8 кв.м. по АДРЕСА_1 , вказаний договір було зареєстровано Павлоградською товарною біржею 03.09.1997 року за № 9/2ф-НД, на час укладання договір купівлі-продажу не підлягав нотаріальному посвідченню. У зв`язку із відсутністю нотаріального посвідчення договору позивач обмежена у своїх правах щодо розпорядження нерухомим майном.
У судове засідання представник позивача не з`явився, надав суду заяву, згідно з якою позовні вимоги підтримав, просив суд розглянути справу за його відсутності, та проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідачі у судове засідання повторно не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, про причину неявки суду не повідомили.
Суд, враховуючи думку представника позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши та проаналізувавши надані докази, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що 03.09.1997 року між ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна - двокімнатної квартири АДРЕСА_2 .
У вищевказаній квартирі зареєстровано місце проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується довідкою комунального підприємства «Міський інформаційно-розрахунковий аналітичний центр» Павлоградської міської ради від 27.05.2021 року №4103.
Згідно довідки від 07.09.2021 року №94 Колективного підприємства Павлоградське міжміське бюро технічної інвентаризації, право власності на квартиру АДРЕСА_3 зареєстровано за ОСОБА_1 , станом на 15.04.1999 року на підставі дублікату договору купівлі-продажу, зареєстрованого 03.09.1997 року Павлоградською товарною біржею за № 9/2ф-НД.
Відповідно до ст. 227 ЦК Української РСР договір купівлі-продажу жилого будинку повинен бути нотаріально посвідчений, якщо хоча б однією з сторін є громадянин. Недодержання цієї вимоги тягне недійсність договору.
Проте спеціальною нормою ч. 2 та ч. 4 ст. 15 Закону України «Про товарну біржу» (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), визначено, що угоди, зареєстровані на біржі, не підлягають нотаріальному посвідченню. Угода вважається укладеною з моменту її реєстрації на біржі.
Згідно із частиною першою статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Офіційне тлумачення вказаного положення Конституції України міститься в Рішенні Конституційного Суду України від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99, відповідно до п. 2 якого дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.
Відповідно до статті 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності.
Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи.
Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.
Як вбачається із матеріалів справи, між сторонами по вищезазначеній угоді було досягнуто домовленості щодо усіх істотних умов, та вказаний правочин повністю виконаний сторонами.
На момент укладення угоди законодавством не було заборонено укладати та реєструвати договори купівлі - продажу нерухомості на біржах. На даний час згідно чинного законодавства угоди щодо купівлі-продажу нерухомого майна підлягають обов`язковому нотаріальному посвідченню.
Відповідно до ч. 1 ст. 220 ЦК України у разі недодержання сторонами вимоги закону про нотаріальне посвідчення договору такий договір є нікчемним.
Згідно із ч. 2 ст. 220 ЦК України, якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. У цьому разі наступне нотаріальне посвідчення договору не вимагається.
Суд приходить до висновку про наявність законних та обґрунтованих підстав для визнання дійсним договору купівлі-продажу, зареєстрованого 03.09.1997 року Павлоградською товарною біржею за № 9/2ф-НД.
Враховуючи, що згідно відомостей, які містяться у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі прав власності на нерухоме майно, про право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , не зареєстровано, вимога про визнання права власності за позивачем на спірну квартиру підлягає задоволенню.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими.
На підставі викладеного та керуючись ст.4, 5, 13, 76-83, 265, 280-289 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання угоди купівлі-продажу дійсною та визнання права власності на квартиру задовольнити у повному обсязі.
Визнати дійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна двокімнатної квартири АДРЕСА_3 , укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 03 вересня 1997 року зареєстрований Павлоградською товарною біржею 03 вересня 1997 року за №9/2ф-НД.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_3
Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса проживання: АДРЕСА_4 .
Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса проживання: АДРЕСА_4 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.
У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, в редакції Закону України від 03.10.2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.
Суддя А. О. Врона