Провадження №4-с/523/4/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" січня 2021 р. Суворовський районний суд м. Одеса у складі:

головуючого-судді Бабакова В.П.,

при секретарі Мельныченко Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одеса скаргу боржника ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитра Миколайовича про арешт коштів боржника, -

в с т а н о в и в:

Скаржник ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеною скаргою, в якій просить постанову приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. від 02.07.2020 року у виконавчому провадженні № 62455053 про арешт майна та коштів боржника, які надходять на рахунку НОМЕР_1 у АБ «Південний» визнати неправомірною та скасувати.

Скаргу мотивує тим, що на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. перебуває виконавче провадження №62455053 з примусового виконання виконавчого напису № 6781 виданого 19.06.2020р. приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Баршацьким І.В.

02 липня 2020 року приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. прийняв Постанову про арешт майна та коштів боржника, що містяться на всіх відкритих рахунках у всіх видах валют та всіх інших відкритих у межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів у сумі 122083,18 грн.

В результаті чого було арештовано рахунок НОМЕР_1 боржника ОСОБА_1 , відкритий у АБ «Південний», на який ОСОБА_1 отримує дохід як самозайнята особа та сплачує податки.

Боржник ОСОБА_1 вважає, що внаслідок накладення арешту на рахунок боржника, на який нараховується виключно дохід від праці та здійснюється тільки один вид транзакцій за договором трудового найму за професійну діяльність та сплачуються податки. Остання безпідставно позбавлена права на отримання доходу від праці, що незаконно обмежує ії право власності на власні грошові кошти, позбавляє можливості користуватися ними та є грубим порушенням конституційних прав.

В судове засідання скаржник не з`явилася, надавши письмову заяву про розгляд скарги без ії участі, подану скаргу підтримала в повному обсязі.

Приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Згідно з ч. 2ст. 450 ЦПК України, неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

У відповідності до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні у справі докази, суд дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст. 447 Цивільного процесуального кодексу України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Судом встановлено, що постановою приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. від 02 липня 2020 року, на виконання виконавчого напису № 6781 виданого 19.06.2020р. приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Баршацького І.В. було відкрито виконавче провадження про стягнення заборгованості за кредитним договором № 47014 від 15.09.2011 року, укладеним з ПАТ «Дельта Банк», право вимоги за яким перейшло до ТОВ «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА», на підставі договору № 993 про відступлення права вимоги, укладеного 16.11.2018 року між ПАТ «Дельта-Банк» та ТОВ «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» на користь ТОВ «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА», сума заборгованості становить 108766,53 грн., а також витрат, пов`язаних із вчиненням виконавчого напису у розмірі 400 гривень 00 копійок.

02 липня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. постановлено накласти арешт на грошові кошти що містяться на всіх відкритих рахунках у всіх видах валют та банківських металів на суму 122083,08 грн., з урахуванням суми стягнення за виконавчим документом, стягнення з боржника основної винагороди приватного виконавця, мінімальних витрат виконавчого провадження, штрафів, що знаходяться на всіх рахунках боржника.

Відповідно до контракту № 06-15/28 від 01 січня 2020 року, Довідки про взяття на облік платника податків, повідомлення про взяття на облік платника єдиного внеску ОСОБА_1 отримує дохід від зайняття незалежною професійною діяльністю, як адвокат. По рахунку № НОМЕР_1 в АБ «Південний» здійснюється тільки один вид транзакцій, це виплати за вторинну правову допомогу Держаним Казначейством за контрактом № 06-15/28 від 01 січня 2020 року.

Самозайнята особа є платник податку, який є фізичною особою - підприємцем або провадить незалежну професійну діяльність за умови, що така особа не є працівником в межах такої підприємницької чи незалежної професійної діяльності.

Відповідно до п.п. 14.1.48 ПКУ заробітна плата це основна та додаткова заробітна плата, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, які виплачуються (надаються) платнику податку у зв`язку з відносинами трудового найму. Доходи, отримані протягом календарного року від провадження незалежної професійної діяльності, оподатковуються за ставкою 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пп. 167.2 167.5 ст. 167 ПКУ) у тому числі, але не виключно, у формі: заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами (п. 167.1 ст. 167 ПКУ). Адвокат, який зареєстрований як самозайнята особа в органах ДФС, повинен своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний соціальний внесок відповідно до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

У разі якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному році або окремому місяці звітного року, такий платник зобов`язаний визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої Законом № 2464-VІ. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

Згідно ст.18 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.48 Закону України «Про виконавче провадження», звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

Пунктом 8 розділу VIII «Інструкції з організації примусового виконання рішень», затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 року №512/5 визначено, що на кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах, накладається арешт, про що виноситься постанова виконавця. У постанові зазначається сума коштів, яка підлягає арешту, з урахуванням вимог за виконавчим документом, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця та вказуються реквізити рахунку, на якому знаходяться кошти, що підлягають арешту, або зазначається, що арешт поширюється на кошти на всіх рахунках боржника, у тому числі тих, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів.

Стаття 46 Конституції України передбачає, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними. Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Відповідно до ч.2 ст.10 Конвенції про захист заробітної плати від 01.07.1949 року №95, заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.

Водночас АБ «Південний» зважаючи на постанову приватного виконавця про арешт рахунків змушений був призупинити операції з рахунками згідно з постановою про накладення арешту.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.68 Закону України «Про виконавче провадження» стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів. За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника - за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати.

Відповідно до ст.70 Закону України «Про виконавче провадження» розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

З заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника може бути відраховано не більш як 50 відсотків її розміру на утримання членів сім`ї (аліменти), на відшкодування збитків від розкрадання майна підприємств, установ і організацій, на відшкодування пенсіонером шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також у зв`язку із смертю потерпілого, на повернення переплачених сум заробітної плати в передбачених законом випадках. Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами.

За іншими видами стягнень може бути відраховано не більш як 20 відсотків.

За постановою Приватного виконавця від 02.07.2020року в рахунок погашення боргу стягується 100% нарахованого доходу за працю.

Верховний Суд зазначає, що приписами частини 1 статті 2, частини 2 статті 10 Конвенції про захист заробітної плати від 01.07.1949 р. № 95, ратифікованої Україною 04 серпня 1961 року, визначено, що дана Конвенція застосовується до всіх осіб, яким виплачується або повинна виплачуватися заробітна плата. Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.

Заробітна плата в розумінні поняття «власності» є майном, на захист якого в тому числі стає стаття 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Принципи, закріплені в статях 3 та 43 Конституції України, також знаходять своє вираження в положеннях статей 97 Кодексу законів про працю України, статтях 15, 22, 24 Закону України «Про працю».

Зазначені норми в сукупності свідчать про те, що держава гарантує та захищає законом право громадянина на своєчасне одержання винагороди за працю.

Отже, виплата установою працівникам заробітної плати має пріоритет перед погашенням заборгованості іншим кредиторам підприємства. Накладення ж арешту на рахунок боржника, який призначений також і для виплати заробітної плати та інших виплат працівникам боржника, унеможливлює своєчасне здійснення таких виплат, що невідворотно призводить до порушення конституційних прав громадян, які працюють на підприємстві відповідача, на оплату праці.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 59 Закону 1404-VIII у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставою для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Тобто, рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 червня 2019 року у справі № 916/73/19, від 09 вересня 2019 у справі № 913/958/16, від 10 жовтня 2019 року № 916/1572/19, від 25 жовтня 2019 року по справі № 37/70 (ЄДРСРУ № 85211554), від 28 жовтня 2019 року у справі № 916/1845/19 (ЄДРСРУ № 85241335).

Статтею 43 Конституції України гарантовано, що право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом, громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності та в інших випадках, передбачених законом.

Арешт карткового рахунку, куди зараховується фактично заробітна плата, перешкоджає боржнику користуватись доходом від праці, чим остання позбавлена коштів для існування.

За змістом ст. 451 ЦПК України, у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

Згідно з ч. 5ст.59 Закону України «Про виконавчепровадження» арешт з майна (коштів) може бути знятий за рішенням суду.

Зважаючи на те, що накладений на рахунок в банку арешт унеможливлює отримання дохід від праці скаржником, скарга підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.258,260,261,264,450,451 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_1 на постанову приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайович від 02.07.2020 року у - задовольнити.

Постанову приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайович від 02.07.2020 року про арешт майна та коштів боржника № 62455053 від 02.07.2020 року скасувати в частині накладення арешту на грошові кошти, а саме: грошові кошти, що міститься на рахунку № НОМЕР_1 5717), відкритому в у АБ «Південний» на ім`я ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2 ).

Скасувати арешт коштів з рахунку № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2 ) в АБ «Південний».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи, зазначення строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 22.01.2021р.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: