справа № 462/8369/21
УХВАЛА

22 листопада 2021 року м. Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Гедз Б. М., вивчивши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Вектор плюс ЛТД» до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія ТЕТ-ОКС», ОСОБА_2 , за участю третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промисловий комплекс «ЛТД» про визнання права власності та виділ у натурі частки нерухомого майна, -

встановив:

Представник позивача ТзОВ «Вектор плюс ЛТД» - адвокат Куспись Є.А. звернувся до суду із позовом, в якому просить здійснити виділ у натурі 12/100 частки Товариства з обмеженою відповідальністю «Вектор плюс ЛТД» із спільної часткової власності на нежитлове приміщення, згідно із висновком щодо технічної можливості виділу в натурі частки як окремо ціле майно (1/1), нежитлової будівлі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та складається з наступного: склад навіс, літера «Т-1», площею 226 кв.м., з визнанням права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Вектор плюс ЛТД» на виділене майно та припиненням для позивача права спільної часткової власності на вказані нежитлові будівлі.

Перевіривши матеріали позовної заяви встановлено, що така не відповідає зазначеним вимогам Цивільного процесуального кодексу України.

У відповідності до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Відповідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час пред`явлення позову становить відповідно мінімальну суму судового збору 2 270,00 грн. та максимальну суму судового збору 794 500,00 грн.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Згідно з пунктами 2, 9,10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, -загальною сумою всіх вимог.

Крім того, Верховним Судом у постанові від 07.04.2021 року у справі № 495/1706/16 викладено висновок, згідно якого судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Як вбачається з поданої позовної заяви, ТзОВ «Вектор плюс ЛТД» звернулось до суду із позовом, в якому заявлено вимоги про виділ у натурі 12/100 частки нежитлового приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , визнання права власності за ТзОВ «Вектор плюс ЛТД» на виділене майно та припинення для ТзОВ «Вектор плюс ЛТД» права спільної часткової власності на нежитлові будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , тобто позивач звернувся до суду із двома вимогами майнового характеру та одною немайновою вимогою.

При цьому, всупереч вимогам Цивільно процесуального кодексу у позовній заяві не визначена ціна позову та до матеріалів позову долучено квитанцію про сплату лише судового збору у розмірі 2 270 грн.

Також, відповідно до вимог п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, зазначені відомості позивачем у позові також не вказані.

У відповідності до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Вектор плюс ЛТД» до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія ТЕТ-ОКС», ОСОБА_2 , за участю третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промисловий комплекс «ЛТД» про визнання права власності та виділ у натурі частки нерухомого майна залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, який не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху письмово усунути вказані недоліки.Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: (підпис) Б.М. Гедз

З оригіналом згідно.

Суддя: Б.М.Гедз