У Х В А Л А

Іменем України

15 листопада 2021 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М., розглянувши заяву позивача про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про визнання частки померлого у спільній суміній власності на нерухоме майно, визнання права власності на ј частини квартири в порядку спадкування, відшкодування витрат на поховання, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про визнання частки померлого у спільній суміній власності на нерухоме майно, визнання права власності на ј частини квартири в порядку спадкування, відшкодування витрат на поховання, а також із заявою про забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_3 здійснювати будь-які дії щодо спірного майна, зокрема відчуження (продажу, дарування тощо) квартири АДРЕСА_1 .

Вказана заява мотивована тим, що на даний час відповідачі чинять дії, які в подальшому можуть перешкоджати виконанню рішення суду у справі, зокрема має намір відчужити право власності на квартиру на корить третіх осіб , тобто існує реальна загроза унеможливлення виконання рішення суду.

Зваживши доводи заяви, вивчивши письмові матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно із ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред"явлення позову так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з"ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Письмова заява позивача про забезпечення позову повністю відповідає вимогам діючого цивільно-процесуального законодавства та Закону України "Про судовий збір".

Як вбачається з письмових матеріалів справи, предметом позову визнання частки померлого у спільній суміній власності на нерухоме майно, визнання права власності на ј частини квартири в порядку спадкування.

У заяві позивач вказує, як підставою для забезпечення позову є, те, що відповідачі на даний час чинять дії, які в подальшому можуть перешкоджати виконанню рішення суду у справі, зокрема мають намір відчужити право власності на квартиру на користь третіх осіб.

Враховуючи вимоги діючого законодавства та викладене вище, суд вважає, що заява про забезпечення позову є підставною та обґрунтованою, а тому такою, що підлягає задоволенню.

Крім того, суд вважає даний вид забезпечення позову співмірним із заявленими позовними вимогами, а також даний вид забезпечення відповідає заявленим позовним вимогам.

На підставі викладеного, керуючись ст. 149 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву позивача про забезпечення позову - задовольнити.

Забезпечити позов шляхом заборони ОСОБА_3 здійснювати будь-які дії щодо спірного майна, зокрема відчуження (продажу, дарування тощо) квартири АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя О.М. Панченко