УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" січня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

Головуючого судді Гаврилової О.В.,

за участю секретаря Передрій І.В.,

розглянувши у відкритому підготовче засіданні, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Комфорт - Таун», ОСОБА_3 , про відновлення спільного майна до становища, яке існувало до порушення, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Комфорт - Таун», ОСОБА_3 , про відновлення спільного майна до становище, яке існувало до порушення.

Згідно заявлених позовних вимог, позивач просить суд зобов`язати відповідача ОСОБА_2 за власний кошт відновити спільне майно до становища, яке існувало до порушення, а саме: відновити віконний блок у приміщенні

АДРЕСА_1 , де була облаштована окрема вхідна група; демонтувати пандус та сходи, облаштовані для окремої вхідної групи приміщення АДРЕСА_1 ; привести фасад будинку АДРЕСА_2 та є прилеглим до приміщення АДРЕСА_1 , у відповідність до проекту стадія Р «Житлово-офісного комплексу з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського, соціального та торгівельного призначення, з підземними та надземними паркінгами по АДРЕСА_1 », розробленого ТОВ «Архіматика», а саме креслень: Будинок НОМЕР_1 . Архітектурні рішення. Креслення фасадів в осях 1- 43, 43-1» та «Будинок НОМЕР_1. Секція 2805. Архітектурні рішення. План 1-го поверху.»

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20 вересня 2019 року відкрито провадження в даній справі та розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 02 грудня 2019 року зупинено провадження у справі №755/12378/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Комфорт - Таун», ОСОБА_3 , про відновлення спільного майна до становища, яке існувало до порушення до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №640/22599/19 за позовом ОСОБА_2 до Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа - ОСОБА_3 , про визнання неправомірними дії, скасування наказу від 21 серпня 2018 року №232.

Постановою Київського апеляційного суду від 19 лютого 2020 року ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 02 грудня 2019 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до того ж суду.

В підготовче засідання призначене на 19 березня 2020 року, 22 квітня 2020 року, 26 травня 2020 року, 20 липня 2020 року, 25 серпня 2020 року, 03 листопада 2020 року та 20 січня 2021 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, свого представника до суду не направив, позивач та його представник направляли до суду клопотання аналогічного змісту про перенесення розгляду справи у зв?язку із запровадженням заходів карантину, з метою недопущення розповсюдження коронавірусу Covid-19, для убезпечення від ризику життя та здоров`я людей, зокрема учасників справи та працівників суду (т.2 а.с.87-89, 102-103, 117, 153, 171-172, 188-189).

Інші учасники справи в підготовче засідання 20 січня 2021 року не з`явились.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.12 ЦПК України).

Згідно з положенням ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 ч.2 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

30 березня 2020 року прийнято Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (Covid-19)». Цим законом внесені зміни до ЦПК України, зокрема частиною четвертою статті 212 ЦПК України у цій редакції передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (Covid-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України».

Суд відхиляє посилання позивача (представника позивача) на неможливість взяти участь у судовому засіданні через запровадження заходів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій, у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби

(Covid-19) (карантинних обмежень), оскільки позивач (представника позивача) не був позбавлений можливості вжити заходів для забезпечення своєї участі та/або участі свого представника в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із застосуванням власних технічних засобів.

При цьому, суд ураховує правову позицію Верховного Суду, наведену в постанові від 15 жовтня 2020 року в справі №922/2575/19, згідно якої саме по собі оголошення в країні карантину не зупиняє роботи судів. Представник позивача не був позбавлений можливості взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщенням суду, проте не скористався своїм правом, не подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, в якому б зазначив причини, які безпосередньо перешкоджають йому взяти участь у судовому засіданні, зокрема у режимі відеоконференції поза межами приміщенням суду.

Крім того, суд звертає увагу, що до заяв позивача та його представника про перенесення розгляду справи не долучено жодного доказу на підтвердження неможливості явки цих осіб до суду саме через запровадження карантину (хвороби вказаних осіб або членів їх сімей).

Позивачем та його представником також не подано до суду заяв про розгляд справи за їх відсутності.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

За встановлених обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Комфорт - Таун», ОСОБА_3 , про відновлення спільного майна до становища, яке існувало до порушення, оскільки позивач являючись ініціатором даного судового провадження, повідомлений належним чином про день, час та місце розгляду справи повторно не з`явився в підготовче засідання, повідомлені причини неявки є формальними, заяву про розгляд справи за його відсутності чи клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із застосуванням власних технічних засобів не подав, враховуючи процесуальні строки розгляду справи, а також факт зловживання стороною позивача своїми процесуальними правами та систематичного невиконання процесуальних обов`язків, з урахуванням предмету спору та суб`єктивного складу сторін проведення судового розгляду справи у відсутності позивача суперечить нормам цивільного процесуального законодавства.

Враховуючи викладене та керуючись 44, 131, 223, 257, 258-261, 354 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Комфорт - Таун», ОСОБА_3 , про відновлення спільного майна до становища, яке існувало до порушення - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: