У Х В А Л А

26 січня 2021 року суддя Подільського районного суду м.Києва Якимець О. І., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації вартості частки квартири, що є спільною частковою власністю,

В С Т А Н О В И В :

позивач звернувся до суду з позовом до відповідача у якому просить стягнути з останнього грошову компенсацію вартості частки квартири у розмірі 980000,00 грн, що є спільною частковою власністю та вирішити питання судових витрат.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.08.2019 суддею у справі визначено ОСОБА_3 Надалі 11.11.2020 у справі проведено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку із звільненням з посади судді ОСОБА_3 та визначено суддю Гребенюк В. В.

18 січня 2021 року проведено повторний автоматизований розподіл справи між суддями (відповідно до рішень зборів суддів Подільського районного суду №1 від 04.01.2021, №2 від 12.01.2021 та №3 від 14.01.2021) за результатами якого головуючим суддею (суддею-доповідачем) у справі визначено Якимець О.І.

Вважаю, що цю позовну заяву необхідно залишити без руху з таких мотивів.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Із матеріалів долучених до позовної заяви суд установив відсутність оплати позивачем судового збору при поданні заяви до суду; будь-яких клопотань від позивача про відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати не заявлено.

Попри те, у додатках до позовної заяви зазначено подання позивачем оригіналу квитанції про сплату судового збору, однак такий був відсутній, що підтверджено актом Подільського районного суду м. Києва від 22 листопада 2019 року № 173.

Згідно з підпункту першого пункту першого частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 2019 рік розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить у сумі 1921,00 грн.

Позивачем визначено ціну позову у розмірі 980000,00 грн, а відтак 1 відсоток ціни позову становить 9800,00 грн, що перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 9605,00 грн.

Таким чином позивачу необхідно здійснити оплату судового збору в розмірі 9605,00 грн за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Подільс. р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026008; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: судовий збір, за позовом ( ПІБ чи назва установи, організації позивача), Подільський районний суд міста Києва , код ЄДРПОУ суду.

При цьому, позивач повинен надати суду оригінал платіжного документа про сплату судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частини 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, вважаю, що позовну заяву, необхідно залишити без руху та надати представнику позивача строк для усунення вказаних недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху у відповідності до частини 2 статті 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 260, 261, пунктом 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України,

У Х В А Л И В :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації вартості частки квартири, що є спільною частковою власністю - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом десяти днів з вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява буде вважатись не поданою та повертається заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Роз`яснити, що відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення`Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України від 18 червня 2020 року № 731-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти з дня складання повного судового рішення.

Ухвала в частині залишення заяви без руху оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяО. І. Якимець