Справа №345/5084/21
Провадження № 2/345/1464/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.11.2021 р. м.Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Якиміва Р.В.

з участю секретаря судового засідання Баран В.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В

Стислий виклад позицій сторін.

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном на три місяці.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дід ОСОБА_4 , на випадок своєї смерті він склав заповіт, яким заповів, усе належне йому майно позивачці. Однак про даний заповіт позивачці стало відомо тільки у жовтні цього року, сам заповіт складений 24.02.1997, і посвідчений секретарем виконавчого комітету Кропивницької сільської ради народних депутатів Івано-Франківської області Фединич І.С. 08.12.2006 року спадкодавець склав інший заповіт щодо спадкування вкладу, де заповідальне розпорядження зробив на користь свого сина ОСОБА_3 . В решті заповіт не змінювався. Після того, як позивачка дізналася про заповіт від 24.02.1997 року, вона 01.11.2021 року звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено через пропущення терміну звернення для прийняття спадщини. Звернутись до нотаріуса позивачка раніше не могла, оскільки не знала про існування самого заповіту, вважала, що діти спадкодавця успадкували майно по закону. Просить суд вважати поважними вищевказані причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Сторони в підготовче судове засідання не з`явилися, однак звернулися з письмовими заявами, в яких просили справу розглядати без їх участі та ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні, що відповідатиме їх інтересам. Представник позивачки позов підтримав, а відповідачі позов визнала повністю.

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 19.11.2021р. відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання за участю сторін.

Позивачка у позовній заяві просила розглядати справу у її відсутні, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

22.11.2021 року від відповідачів надійшли заяви, в яких кожен з них просив справу вирішувати без їх участі в підготовчому судовому засіданні. Не заперечують щодо задоволення позову (а.с.27,28).

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, виходячи з поданих заяв, судом розглядається справа за наявними доказами у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом.

Відповідачі правом подати відзив на позов не скористалися, однак подали заяви про визнання позову повністю та не заперечили проти його задоволення.

Частиною 1 статті 206 ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 206 ЦПК України, судом перевірено, що заяви відповідачів про визнання позову не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч. 4 ст. 200 ЦПК України).

Враховуючи, що відповідачі позов визнали, визнання ними позову не суперечить інтересам сторін, тому суд приймає визнання позову відповідачами та приходить до висновку про можливість ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Виконавчим комітетом Кропивницької сільської ради Калуського району, копія якого долучена до матеріалів справи, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Кропивник Калуського району Івано-Франківської області (а.с.5).

На випадок своєї смерті ОСОБА_4 24.02.1997, склав заповіт, який був посвідчений секретарем виконавчого комітету Кропивницької сільської ради народних депутатів Івано-Франківської області Фединич І.С., зареєстровано в реєстрі за №13, відповідно до якого заповів все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося ОСОБА_5 (а.с.13).

08.12.2006 року ОСОБА_4 склав інший заповіт щодо спадкування вкладу, де заповідальне розпорядження зробив на користь свого сина ОСОБА_3 (а.с.14).

Згідно свідоцтва про народження ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася ОСОБА_6 , у графі батько зазначений ОСОБА_4 (а.с.17).

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_6 15.05.1982 уклала шлюб із ОСОБА_7 , після укладення шлюбу прізвище дружини було присвоєне - ОСОБА_8 (а.с.17).

Згідно свідоцтва про народження ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_5 , у графі батько зазначений ОСОБА_7 , мати ОСОБА_2 (а.с.19).

Після укладення шлюбу ОСОБА_5 змінила прізвище на ОСОБА_9 (а.с.19).

У відповіді за вих. №614/01-16 від 12.11.2021 приватний нотаріус Калуського районного нотаріального округу Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Лесик В.Б. на звернення ОСОБА_1 повідомила, що вона пропустила шестимісячний термінал прийняття спадщини (а.с.16).

На підтвердження того, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не відкривалася надано інформаційну довіку № 67088908 зі Спадкового реєстру сформовану 01.11.2021 приватним нотаріусом Лесик В.Б. (а.с.15).

Таким чином, виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини після смерті її діда.

Оцінка суду.

Вивчивши зміст заяв сторін, дослідивши письмові докази в їх сукупності, повно та всебічно з`ясувавши обставини, на які позивачка посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, прийнявши визнання позову відповідачкою, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого.

Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особі, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи (ч. 1 ст. 1220 ЦК України).

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 1220 ЦК України.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як уже описувалося вище, згідно з Витягом зі Спадкового реєстру за №67088908 від 01.11.2021, сформованим нотаріусом Лесик В.Б. будь-які дані про померлого ОСОБА_4 у вказаному реєстрі відсутні.

Зазначена інформація свідчить про те, що до нотаріальної контори будь-які особи із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 не звертались та спадкова справа не заводилась.

Позивачка звернулася до приватного нотаріуса із заявою про оформлення спадкової справи з порушенням шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда, у зв`язку з чим отримала відмову у вчиненні вказаної нотаріальної дії.

Таким чином, ОСОБА_1 являється єдиним спадкоємцем за заповітом від 24.02.1997 після смерті діда ОСОБА_4 . Однак вона пропустила строк, встановлений законом для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними.

В судовому засіданні знайшли своє підтвердження обставини, на які посилається позивачка щодо поважності причин пропуску вказаного строку. Зокрема, позивачка після смерті свого діда не успадковувала майно, оскільки не знала про існування самого заповіту, тому не змогла у встановлений законом шестимісячний термін подати заяву про прийняття спадщини.

Суд вважає наведені обставини поважними причинами пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними труднощами для спадкоємця щодо вчинення цих дій.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України в постанові від 23.08.2017 №6-1320цс17 та постанові від 26.06.2019 за №61-38298св18.

На переконання суду, двохмісячний строк з дня набрання рішенням суду законної сили буде достатнім строком для подання заяви про прийняття спадщини, і тому позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає до задоволення в повному обсязі.

На підстав вищевикладеного, ст.ст. 15, 1216, 1217, 1220, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 13, 81, 141, 200, 206, 211, 247 ЦПК України та керуючись ст.ст. 258, 259, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Івано-Франківського апеляційного суду. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя