Єдиний унікальний номер 725/7509/21
Номер провадження 2/725/1280/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.11.2021 року м. Чернівці

Суддя Першотравневого районного суду м. Чернівці Нестеренко Є.В., при прийнятті позовної заяви ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ», місце знаходження: м. Київ, вул. Стрілецька, 4/6, приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка Костянтина Олександровича, місце знаходження: м. Чернівці, вул. Адама Міцкевича, 2, офіс 22, третя особа: Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», місце знаходження: м. Київ, вул. Вікентія Хвойки, 21, про визнання недійсними електронних торгів, протоколу, акту та припинення права власності,-

В С Т А Н О В И В :

28.10.2021 року до Першотравневого районного суду м. Чернівці подана позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка Костянтина Олександровича, третя особа: Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи»,про визнання недійсними електронних торгів, протоколу, акту та припинення права власності.

Ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 01.11.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка Костянтина Олександровича, третя особа: Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи»,про визнання недійсними електронних торгів, протоколу, акту та припинення права власності залишено без руху, так як її подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 ЦПК України. Водночас позивачу надано строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, терміном 10 днів з дня отримання даної ухвали, а в разі не усунення недоліків позовної заяви в зазначений строк заява буде вважатись неподаною та повернута позивачеві.

Позивачка 12.11.2021 року отримала копію ухвали, про що є відмітка у рекомендованому повідомленні, яке міститься у матеріалах справи.

24.11.2021 року позивачка подала заяву про зменшення розміру судового збору, посилаючись на те, що вона є інвалідом третьої групи, пенсіонеркою, не одруженою, а тому суму судового збору, зазначену в ухвалу в розмірі 1816 грн. 00 коп. вона сплати не в змозі, оскільки вказана сума перевищує її щомісячний дохід та становить більш ніж 5 % її щорічного доходу.

Розглядаючи зазначену заяву суд керується наступним.

Частиною другою ст. 133 ЦПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за звернення фізичною особою до суду з позовною заявою немайнового характеру розмір судового збору становить 908,00 грн.

Відповідно до ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З матеріалів справи вбачається позивачем у позовній заяві об`єднано дві окремі вимоги немайнового характеру, а тому кожна з заявлених вимог є об`єктом справляння судового збору.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Аналогічні положення містяться в ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та практику ЄСПЛ (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

При цьому, Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах, так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (п. 59 рішення ЄСПЛ від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland»)). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Крім того, Європейський суд з прав людини у справі «Шишков проти Росії» вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду.

Дослідивши заяву та докази подані до неї, суд приходить до висновку про необґрунтованість вимог позивача про зменшення розміру сплати судового збору, оскільки остання отримує достатній рівень пенсійного забезпечення, не надала доказів витрат на комунальні послуги, ліки та інші витрати, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про відсутність підстав для зменшення розміру сплати судового збору.

Таким чином позивачка надала заяву без усуненням вказаних судом недоліків у позовні заяві.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» у разі повернення заяви або скарги сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

Керуючись ст.7 ЗУ «Про судовий збір», ч. 3 ст. 185, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ», місце знаходження: м. Київ, вул. Стрілецька, 4/6, приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка Костянтина Олександровича, місце знаходження: м. Чернівці, вул. Адама Міцкевича, 2, офіс 22, третя особа: Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», місце знаходження: м. Київ, вул. Вікентія Хвойки, 21, про визнання недійсними електронних торгів, протоколу, акту та припинення права власності - вважати неподаною та повернути позивачці.

Повернути позивачці сплачену суму судового збору у розмірі 1007 гривень 90 копійок, згідно квитанції №132 від 22.11.2021 року.

Повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Чернівецького Апеляційного суду через Першотравневий районний суд м. Чернівці протягом п`ятнадцяти днів з часу її проголошення.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці Є. В. Нестеренко