РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/1563/21

Провадження № 2/293/717/2021

18 листопада 2021 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.

за участі секретаря судового засідання Ничипорук Н.А.

позивача: ОСОБА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 від 21.04.2017

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області

з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору

на стороні відповідача ОСОБА_2

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

Процесуальні дії по справі.

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, за змістом якого просить :

- визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Черняхів, Черняхівського району, Житомирської області;

- визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю в 60 днів для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті тітки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Черняхів, Черняхівського району, Житомирської області.

Ухвалою від 02.08.2021 суд прийняв позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначив на 13.09.2021.

За результатами підготовчого судового засідання від 13.09.2021, суд постановив ухвалу, яка в порядку ч.5 ст.259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання, якою залучив до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , у порядку ч.1 ст. 84 ЦПК витребував з Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області України спадкову справу, заведену до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та відклав підготовче судове засідання на 28.09.2021.

24.09.2021 за вх.5662 на запит суду від Черняхівської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи №26/2021, заведена до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (а.с. 42, 43-48).

Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України, від 28.09.2021 суд оголосив у підготовчому засіданні перерву до 05.10.2021.

Ухвалою від 05.10.2021суд закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 28.10.2021.

27.10.2021 на адресу уду від третьї особи надійшли письмові пояснення на позовну заяву та клопотання про виклик свідків (а.с. 72-73,74-75).

Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України, від 28.10.2021 суд постановив відкласти розгляд справи по суті на 18.11.2021.

02.11.2021 за вх.6465 на адресу суду від відповідача надійшла заява, за змістом якої останній просить розгляд справи здійснювати без участі представника відповідача та щодо рішення суду покладається на розсуд суду (а.с.85).

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є спадкоємицею за заповітом померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

За даними позивача, нею пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, з поважних причин, оскільки не знала про існування заповіту.

Зазначає, що не проживала разом з померлою тіткою та їй не було відомо про те, що остання склала заповіт, яким заповіла все своє майно позивачу, а не своєму єдиному синові.

Позивач вказує, що про те, що тітка визначила її своїм спадкоємцем вона дізналась від своєї бабусі ОСОБА_4 , яка є матір`ю померлої, від якої і отримала правовстановлюючі документи.

Доводить, що не лише не знала про існування заповіту, а і не мала правовстановлюючого документа.

Звернувшись, до державного нотаріуса з метою оформлення спадкових прав, позивач отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії з підстав пропуску строку для прийняття спадщини.

Вказує, що на момент смерті із спадкоємців першої черги з померлою був зареєстрований та проживав за місцем проживання спадкодавця її син ОСОБА_2 .

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі, з підстав викладених у позовній заяві, просила їх задовольнити.

Відповідач - Черняхівська селищна рада Житомирської області повноважного представника в судове засідання не направив. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. У поданій до суду заяві відповідач просив здійснювати розгляд справи за відсутності представника Черняхівської селищної ради та щодо рішення суду покладається на розсуд суду (а.с. 85).

Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_2 у судове засідання не з"явився, про причини неявки суд не повідомив. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином.

Відповідно до письмових пояснень від 27.10.2021 доводить, що позивач знала про існування заповіту, відтак вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з неповажних причин, тому просить відмовити у задоволені позову.

Разом з тим суд берер до уваги, що вказані пояснення третьої особи подані з порушенням порядку, встанволеного ст.ст. 181,178 ЦПК України, а саме подані з порушенням строку встанволеного судом для подачі таких пояснень, а також не додано суду доказів надіслання таких сторонам.

Відтак, суд залишає подані пояснення третьої особи без розгляду.

Крім того, ОСОБА_2 на адресу суду подав клопотання про виклик свідків, згідно якого просить викликати та допитати в якості свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Клопотання мотивовано тим, що даний свідок може підтвердити факт того, що позивачу було відомо про існування заповіту.

Позивач у судовому засіданні заперечила проти клопотання, оскільки таке подане пісял закінчення підгтовчого провадження.

Дослідивши подане клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з чч 1,3 ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

За приписами ст. ч.1 ст 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасникам справи є сторони, треті особи.

Аналіз ч.3 ст. 91 ЦПК України вказує на те, що заява про виклик свідків має бути поданан під час підготовчого провадження.

Ухвалою від 05.10.2021 суд закрив підготовче провадження та призначив судовий розгля справи по суті.

Таким чином, оскільки заява третьої особи про виклик свідків подана після закриття підготовчого провадження, суд відмовляє у заоволенні клопотання про виклик свідків.

В ході розгляду справи, суд у відповідності до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

У судовому засіданні від 18.11.2021 відповідно до ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд оголосив вступну та резолютивну частину рішення.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у смт Черняхів Черняхівського району Житомирської області померла тітка позивача ОСОБА_3 у віці 62 років, про що складено відповідний актовий запис № 142 від 09.11.2020, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 20.05.2021 (а.с. 10).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне їй майно, у тому числі на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Родинний зв`язок між позивачем та померлою підтверджується наданими позивачем документами : свідоцтвом свідоцтва про народження ОСОБА_1 (позивач) від 29.08.1987 серії НОМЕР_3 (а.с.5); свідоцтва про народження ОСОБА_7 (мати позивача) від 09.02.1973 серії НОМЕР_4 (а.с. 6); свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 від 15.05.1982 між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 змінила прізвище на « ОСОБА_9 » (а.с.7); Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України за № 4 від 10.07.2021 щодо запису про народження ОСОБА_10 (а.с. 8). Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу за № 8 від 09.07.2021 щодо актового запису про укладений шлюб (а.с.9).

З наданиз позивачем документів суд установиви, що ОСОБА_11 та ОСОБА_3 , є рідними сестрами, відповідно ОСОБА_3 є рідною тіткою позивача ОСОБА_1 .

25.02.2020 ОСОБА_3 склала заповіт, за яким усе її майно, що буде належати їй на день її смерті, де б воно не знаходилось і з чого не складалось, і тому числі належний їй житловий будинок та земельну ділянку площею 0,1453 га, що розташовані в АДРЕСА_1 заповідає своїй племінниці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.12).

Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за № 59580894 від 25.02.2020 убачається, що внесено реєстраційний запис щодо заповіту №65579000, посвідченого 25.02.2020, заповідачем якого є ОСОБА_3 (а.с.13).

02.06.2021 держаним нотаріусом Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчук В.І. винесена постанова про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 тітки ОСОБА_3 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не прийняла спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 тітки ОСОБА_3 в порядку та строк, встановлений чинним законодавством (а.с.14).

Відповідно до довідки Черняхівської селищної ради Житомирської області за № 1371 від 01.06.2021, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до дня смерті була зареєстрована та проживана в будинку АДРЕСА_1 . За даною адресою за шість місяців до дня смерті та на день смерті спадкодавця ОСОБА_3 та в шестимісчний термін після її смерті був зареєстрований та проживав син - ОСОБА_2 , 1982р.н. (а.с. 11).

З матеріалів спадкової справи убачається, що 02.02.2021 від ОСОБА_2 до Черняхівської державної контори надійшла заява,відповідно до змісту якої останній приймає спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (45-зворотня сторона).

Позивач, вказуючи на те, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, звернулась до суду з даним позовом, в якому просить захистити порушене право шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом статей 15 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.

З огляду на предмет та підстави позову суд встановив, що між сторонами виникли правовідносини із спадкування, зокрема щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, які регулюється нормами права, що містяться в книзі 6 ЦК України.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. (частини перша та третя статті 13 ЦПК України).

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; (пункти 1 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду справи судом першої та апеляційної інстанцій).

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вказаний висновок викладений зокрема у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19) та від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18).

Позивачка, звертаючись до суду з вказаним позовом, зазначає відповідачем по справі Черняхівську седищну раду.

Проте, у ході вирішення спору суд встановив, що син померлої ОСОБА_2 подав до нотаріальної котори заяву про прийняття спадщини у порядку ст. 1268 ЦК України як спадкоємець першої черги, який постійно проживав із спадковдавцем на час відкриття спадщини.

Тобто належним відповідачем за пред"явленим позовом мав би бути саме ОСОБА_2 як спадкоємець першої черги і може набути прав на спадкове майно у разі непоновлення строків для звернення із відповідною заявою сподкоємцю за заповітом (позивачу).

Відповідач - Черняхівська селищна рада Житомирського району Житомирської області, у даному випадку як орган місцевого самоврядування не має відношення до спадкового майна та не є належним відповідачем у справі.

Позивач у цій справі клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача не заявляла.

При цьому суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Винятки становлять справи, вирішення яких є неможливим без участі усіх співвідповідачів у зв`язку із характером спірних правовідносин.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову.

Ініціатива щодо заміни неналежного відповідача,залучення співвідповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання, в якому позивач повинен обґрунтувати необхідність такої заміни або залучення співвідповідача, а суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких зазначив позивач.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц вказала, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Враховуючи те, що позов у цій справі пред`явлений до неналежного відповідача,суд дійшов виснвку про відмову у задоволені позову.

Відповідно до норм закріплених у ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оскільки позивач звернулась до суду з позовом до неналежного відповідача і не подала клопотання про заміну неналежного відповідача, суд не надає оцінку обґрунтованості позовних вимог ОСОБА_1 , зокрема щодо поважності причин пропуску нею строку для прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_3 , які повинні бути оцінені при розгляді позову до належного відповідача.

При цьому суд зауважує та звертає увагу позивача, що позивач не позбавлений права на звернення до суду з відповідними позовними вимогами до належного відповідача.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи викладені вище обставини суд дійшов висновку про відмову у задоволені позову.

Розподіл судових витрат

У відповідності до норм ст. 141 ЦПК України, судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 5,12, 13, 79, 81, 141,58, 259, 263-265,268,272,273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволені позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 )

Відповідач: Черняхівська селищна рада Житомирського району Житомирської області (адреса: майдан Рад, 2, смт Черняхів, Житомирський район, Житомирська область, ).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_7 ).

Повний текст рішення складений: 22.11.2021

Суддя Л.В. Лось