РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2021 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Зуб Г.А.

за участю секретаря - Черниш О.М.,

за участю представника позивача - Темнюкової М.І. ,

відповідачів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

представника відповідачів - Дитиненко В.М. ,

розглянувши у відкритому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про стягнення збитків,-

ВСТАНОВИВ:

01.11.2019 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить стягнути солідарно з відповідачів суму понесених збитків в розмірі 72859 грн., з яких 47859 грн. - сума збитків, 20000 грн. - моральна шкода, та витрати на правничу допомогу - 5000 грн.; та стягнути витрати по оплаті судового збору.

Позовні вимоги мотивовані наступним. Позивачу на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 . На другому поверсі над квартирою позивача розташована квартира АДРЕСА_2 , що належить на праві власності відповідачам. 04.06.2018 відповідачі завдали матеріальної шкоди позивачу внаслідок залиття його квартири у зв`язку з халатністю, та від відшкодування завданої шкоди відмовляються. Залиття відбулось внаслідок неналежного використання мешканцями квартири АДРЕСА_2 приладів подачі води. Позивач за власні кошти провів ремонтні роботи по відновленню своєї квартири, та вартість ремонтних робіт склала в загальному розмірі 47859 грн., які просить стягнути позивач з відповідачів. Крім того, внаслідок залиття квартири позивачу була завдана моральна шкода, яку він оцінює в 20000 грн., що полягає в тому, що дружина позивача перенесла тяжку операцію на серці, та внаслідок протиправної дії відповідачів у неї погіршився стан здоров`я, у зв`язку з чим її було госпіталізовано до лікарні. Після постійних стресів з залиттям квартири та поведінкою відповідачів у січня 2019 дружина позивача повторно перенесла тяжку операцію на серці. Грошові кошти, які сім`я позивача збирала на лікування дружини, вони витратили на ремонт квартири, та змушені були брати кредит на лікування дружини позивача.

Відповідачі скористались своїм правом на подання відзиву в якому просять відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі посилаючись на те, що в складено акті вказано, що ймовірно залиття квартири сталось по недбалості з вище розташованої квартири АДРЕСА_2 , при чому детальний опис квартири відповідачів проведено не було, вони до пояснень не залучались, та при огляді були відсутніми. В наданому до суду акті не зазначена чітка причина залиття, та висновки в ньому викладені лише на припущенні. Одночасно, після повідомлення відповідачів про залиття останніми було здійснено перевірку всіх сантехнічних приборів та комунікацій в належній квартирі відповідачам, та було з`ясовано, що причиною виникнення залиття є свищ (пошкодження стінки трубки) стояка каналізаційної труби розташованої між поверхами будинку в несущій стіні, визнано природною корозією, який відноситься до внутрішнього будинкових мереж. Даний стояк каналізаційної труби відповідачам поміняли після залиття працівники КП «Харківводоканал», а тому належними відповідачами в даній справі є КП «Жилкомсервіс» та КП «Харківводоканал». Крім того, надані до суду чеки не дають змогу встановити які саме збитки, та на яку саме суму вони були завдані позивачу, оскільки відсутній детальний опис пошкодженого майна, не встановлений який саме обсяг робіт необхідний для відновлення майна та не встановлена вартість необхідних матеріалів для проведення ремонту, а тому надані позивачем чеки є неналежними доказами по справі. Крім того, не встановлено будь-якого причинно-наслідкового зв`язку з погіршення здоров`я дружини позивача із залиттям квартири, оскільки операцію на серці вона перенесла ще до залиття квартири.

Представник позивача - адвокат Темнюкова Л.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, та просила їх задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та їх представник - адвокат Дитиненко В.М. в судовому засіданні заперечували проти позову з підстав зазначених у відзиві на позовну заяву, та просили відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом у встановленому законом порядку.

01.11.2019 вказана позовна заява надійшла до Дзержинського районного суду м. Харкова, та розподілена судді Омельченко К.О.

04.11.2019 судом спрямовані запити до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Харківській області для встановлення місцеперебування відповідачів, відповіді на які повернулись до суду 04.12.2019.

Ухвалою судді від 11.12.2019 вказану позовну заяву направлено за підсудністю до Київського районного суду м. Харкова.

11.02.2020 вказана справа надійшла до Київського районного суду м. Харкова, та розподілена судді ОСОБА_7

12.02.2020 судом надані електронні запити до ДФС з метою надання РНОКПП відповідачів.

12.02.2020 судом надано електронний запит до Реєстру територіальної громади м. Харкова для встановлення місцеперебування відповідачів, відповідь на який надано судом 12.02.2020.

Ухвалою судді від 12.02.2020 прийнято до розгляду вказану позовну заяву, та відкрито провадження в ній за правилами загального позовного провадження.

17.04.2020 здійснено повторний автоматизований розподіл вказаної справи у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_7 , справу перерозподілено судді Зуб Г.А.

Ухвалою судді від 29.04.2020 прийнято до розгляду вказану позовну заяву, та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 22.10.2020 закрито підготовче провадження по справі, та справу призначено до судового розгляду по суті.

Квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_5 , що підтверджується наданими до суду копією договору купівлі-продажу квартири, та інформаційною довідкою. Відповідачі є співвласниками квартири АДРЕСА_2 , розташованої у цьому ж будинку безпосередньо над квартирою позивача.

04 червня 2018 року відбулося залиття квартири ОСОБА_5 , про що комісією КП «Жилкомсервіс», участок № 17 у складі інженера В.Т. Зося, майстра ОСОБА_8 , та жильця ОСОБА_5 13 червня 2018 року складено Акт обстеження квартири АДРЕСА_3 після залиття в якому зазначено, що з виходом на місце встановлено, що в цей час у вказаній квартирі проводиться косметичний ремонт після залиття, та причиною залиття ймовірно є халатність квартири АДРЕСА_2 .

До суду надані фото-картки, які дійсно підтверджують факт залиття квартири позивача, та копії чеків на придбання будівельних матеріалів.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, в тому числі, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно ч. ч. 4, 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства.

Статтею 10 Житлового кодексу України визначено, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства.

У відповідності до статті 151 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати і порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України.

Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт.

Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Відповідно до частини першої ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з частиною другою ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Відповідачі заперечують наявність їх вини у залитті приміщень позивача, та вказують, що затоплення квартири позивача відбулось внаслідок дефекта на трубопроводі водовідведення, та надано про це фото-картку, що підтверджується актом складеним КП «Харківводоканал» №б/н від 24.07.2018, який в розумінні статті 95 ЦПК України є письмовим доказом, та зазначають, що її ремонт проведено відповідачами за власний рахунок.

З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, обставин справи саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини в завданні шкоди позивачу, а позивач має довести, що йому така шкода завдана.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Для розгляду цивільного спору з питань відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття має значення встановлення його причини, в тому числі місця аварії - місця пошкодження, виходу з ладу систем тепло- та/або гарячого, холодного водопостачання/водовідведення, що впливає на розмежування відповідальності виробника, виконавця та споживача житлово-комунальної послуги, правовідносини між якими, що виникають у процесі її створення, надання та споживання,

регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII.

Крім того, у Законі № 2189-VIII наведено визначення термінів, які у ньому вживаються.

Зокрема, виконавець комунальної послуги - суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору.

Внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, яке обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікації до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення.

Управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.

Згідно пункту 3 Порядку формування тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 869 від 01 червня 2011 року (тут і надалі по тексту в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) внутрішньобудинкова система холодного водопостачання - система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або у разі її відсутності трійника (врізки) включно, що розташований у квартирі споживача (житловому приміщенні в гуртожитку), нежитловому приміщенні в житловому будинку (гуртожитку). Внутрішньобудинкова система водовідведення (відведення холодної та/або гарячої води) - система від місця скидання стоків у перший колодязь на випуску з будинку (колодязь не належить до внутрішньобудинкової системи) до трійника включно на відгалуженні від стояка, що розташований у квартирі споживача (житловому приміщенні в гуртожитку), нежитловому приміщенні в житловому будинку (гуртожитку).

Пунктом 13 Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 869 від 01 червня 2011 року № 869 (тут і надалі по тексту в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що витрати з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення і зливової каналізації та з ліквідації аварій у внутрішньоквартирних мережах визначаються за кожною інженерною системою окремо.

Згідно пункту 8 Порядку формування тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), водовідведення витрати на технічне обслуговування та поточний ремонт внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання, водовідведення включаються до складу тарифу на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкової території.

З урахуванням викладеного обов`язок утримання в належному технічному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонту внутрішньобудинкової системи холодного водопостачання (від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або у разі її відсутності трійника (врізки) включно, що розташований у квартирі споживача) та відшкодування шкоди, завданої внаслідок її несправності (пошкодження) покладено саме на управителя.

Наведені висновки, узгоджуються з висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 24 жовтня 2019 року у справі № 760/17509/16-ц (провадження № 61-9521св18), від 28 жовтня 2020 року у справі № 676/5527/16-ц (провадження № 61-37519св18), від 26 березня 2018 року у справі № 750/7694/17 (провадження № 61-2791св18), від 04 листопада 2019 року у справі № 761/19865/15-ц (провадження № 61-27127св18), від 11 грудня 2019 року у справі № 522/23237/15-ц (провадження № 61-21030св18), від 14 листопада 2019 року у справі № 552/1712/17 (провадження № 61-26811св18), від 03 квітня 2019 року у справі № 640/8651/15-ц (провадження № 61-19527св18), від 26 червня 2019 року у справі № 641/9921/15-ц (провадження № 61-29983св18), від 10 травня 2018 року у справі № 683/3628/16-ц (провадження № 61-979в18), від 07 серпня 2020 року у справі № 759/8904/16 (провадження № 61-40113св18), від 07 лютого 2018 року у справі № 639/101/17 (провадження № 61-46487св18), від 25 вересня 2019 року у справі № 639/3568/16-ц (провадження № 61-26888св18), від 12 червня 2019 року у справі № 569/744/16-ц (провадження № 61-26971св18), від 03 жовтня 2018 року у справі № 344/3303/16-ц (провадження № 61-19927св18), від 24 жовтня 2019 року у справі № 212/6746/15-ц (провадження № 61-30926св18), від 13 серпня 2020 року у справі № 643/14853/16 (провадження № 61-2305св20), від 28 травня 2020 року у справі № 640/419/17 (провадження № 61-32844св18).

Допитані в судовому засіданні в якості свідків ОСОБА_9 , та ОСОБА_10 зі сторони позивача вказали, що дійсно відбулось залиття квартири позивача, однак сама

причина залиття не відома, та свідок ОСОБА_9 вказала, що причина залиття вказана в акті, та вона її не пам`ятає, та відбулась заміна каналізаційної труби, в якій була дірка, та всі будівельні матеріали були куплені зокрема на ринку в ТЦ.

Допитаний свідок ОСОБА_11 вказав, що він є працівником КП «ХВК», склав акт від 24.07.2018, та в квартирі АДРЕСА_3 та АДРЕСА_2 проводив заміну стояків влітку 2018 року, так як в квартирі АДРЕСА_3 проводився ремонт, та було здійснено заміну стояків каналізації, та був виявлений дефект в стояку каналізації вище квартири АДРЕСА_2 , а саме виявлена дірка на рівні перекриття. Стояк відноситься до внутрішньо будинкових систем, та за нього відповідає КП «Жилкомсервіс», та крани в квартирі АДРЕСА_2 були закриті, та не могли призвести до виниклого залиття, оскільки там не мешкали.

Таким чином, стороною відповідача спростовано, що залиття квартири відбулось внаслідок їх вини, та встановлено, що причиною залиття квартири позивача став дефект на трубопроводі (дірка в ньому), що відноситься до внутрішньобудинкових систем мережі водопостачання, та до суду не надано жодних належних доказів того, що сама халатність відповідачів призвела до залиття квартири, оскільки наданий до суду акт не містить причини залиття квартири, а в ньому йдеться лише про «ймовірну халатність квартири АДРЕСА_2 », та огляд квартири позивача проведений після проведення косметичного ремонту в квартирі позивача. КП «Жилкомсервіс» та КП «Харківводоканал» до участі в справі стороною позивача залучені в якості відповідачів не були.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Положенням статті 1192 ЦК України визначено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Крім того, судом встановлено, що на момент залиття не складався перелік пошкодженого майна, звіт про оцінку вартості завданих збитків, та не складений перелік необхідних робіт, які необхідно здійснити у зв`язку із залиттям квартири для відновлення свого порушеного права, а надані до суду чеки підтверджують факт купівлі будівельних матеріалів, які зроблені саме на розсуд позивача, та частина взагалі надана до суду в нечітких копіях, що позбавило суд можливості зробити висновок про вартість пошкодженого майна саме подією (залиття квартири), що сталася 04.06.2018.

Належним доказом розміру матеріальної шкоди може слугувати, наприклад, висновок експертизи, кошторис складений відповідною будівельною організацією (зазначені висновки містяться в ухвалах ВССУ від 16 листопада 2016р. у справі № 644/11576/15-ц; від 31 травня 2017 року у справі № 761/10016/13-ц; від 17 серпня 2017 у справі № 667/8086/15-ц).

Клопотань про призначення у справі будівельно-технічної експертизи для встановлення причин залиття 04.06.2018 та судової товарознавчої експерти для встановлення розміру заподіяних збитків позивач не заявляв, як і не надав з цього питання висновку експерта, складеного, відповідно до статті 106 ЦПК України, на їх замовлення.

Таким чином, встановивши обставини справи, дослідивши та оцінивши усі надані сторонами письмові докази й наведені доводи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_5 задоволенню не підлягають у зв`язку з необгрунтованістю, а тому у їх задоволенні суд відмовляє в повному обсязі, оскільки вимога про стягнення моральної шкоди є похідною позовної вимогою від стягнення збитків за завдану шкоду.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, витрати за оплату судового збору та витрати на правничу допомогу компенсуються за рахунок позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 12, 76, 141, 206,263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задовленні позовних вимог ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про стягнення збитків - відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_5 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 , ІНН НОМЕР_2 );

Відповідач: ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 , ІНН НОМЕР_3 );

Відповідач: ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 , ІНН НОМЕР_4 );

Відповідач: ОСОБА_6 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 , ІНН НОМЕР_5 ).

Повний текст рішення виготовлено 22 листопада 2021 року.

СУДДЯ Г.А. ЗУБ