Провадження № 2/686/5471/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.11.2021

17 листопада 2021 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючої судді-Чевилюк З.А.

секретаря судового засідання-Перун А.М.

за участі представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Рисюка П.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу №686/18805/1 за позовом ОСОБА_2 до Держави України в особі Департаменту патрульної поліції про стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Держави України в особі Департаменту патрульної поліції про стягнення моральної шкоди 162 000 грн. та витрат на правову допомогу у розмірі 10 000 грн.

22 квітня 2019 року посадовими особами Департаменту патрульної поліції, а саме поліцейським роти №1 БУПП в Хмельницькій області сержантом поліції Гонтар В.О., щодо ОСОБА_2 було складено протокол про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, згідно якого він обвинувачувався у тому, що в цей день о 17 год. в м. Хмельницькому по Проспекту Миру керуючи автомобілем «Нісан» порушив п.10.1 Правил дорожнього руху, та допустив зіткнення з керованим ОСОБА_3 автомобілем «БМВ», внаслідок чого ці автомобілі отримали механічні пошкодження. Оскільки під час цієї дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_2 отримав середнього ступеня тяжкості тілесні ушкодження у виді перелому ребра, то 10 травня 2019 року він звернувся до Хмельницького відділу поліції із заявою, у якій просив внести ці відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та провести досудове розслідування.

Так як уповноважені особи Хмельницького відділу поліції, всупереч вимог ст.214 КПК України, відмовили йому внести ці відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань то 20 травня 2019 року, він оскаржив їх бездіяльність до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Марцинкевича Є.А. від 23 травня 2019 року скаргу ОСОБА_2 було задоволено та уповноважену особу Хмельницького відділу поліції зобов`язано внести викладені у заяві ОСОБА_2 відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Постановою судді Хмельницького міськрайонного суду Антонюка О.В. від 29 травня 2019 року матеріали справи за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП передані до Хмельницького відділу поліції для проведення досудового розслідування. Постановою слідчого 2-го слідчого відділення СВ Хмельницького ВП ГУНП в Хмельницькій області Лисака Р.Р. від 21 березня 2020 року кримінальне провадження було закрито в зв`язку з відсутністю в діях учасників цієї дорожньо-транспортної пригоди складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Будучи незгідним із такою постановою слідчого, ОСОБА_2 оскаржив її до слідчого судді.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Колієва Є.А. від 07 травня 2020 року скаргу ОСОБА_2 було задоволено, постанову слідчого про закриття кримінального провадження скасовано.

Постановою старшого слідчого 2-го відділення СВ Хмельницького ВП ГУНП в Хмельницькій області Лисака Р.Р. від 24 вересня 2020 року кримінальне провадження знову було закрите, однак уже через те, що закінчилися строки досудового розслідування

Будучи незгідним і із цією постановою слідчого, ОСОБА_2 оскаржив і її до слідчого судді

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 26 листопада 2020 року Сарбея О.Ф. у задоволенні скарги ОСОБА_2 на постанову слідчого відмовлено.

Постановою Хмельницького міськрайонного суду від 07 грудня 2020 року провадження у справі за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП було закрито на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП - у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ст.38 КУпАП.

Тобто, фактично суд визнав ОСОБА_2 винним у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП.

Будучи незгідним із такою постановою суду, ОСОБА_2 оскаржив її до Хмельницького апеляційного суду.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 29 липня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено, провадження у цій справі закрито на підставі положень п.1 ч.1 ст.247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в його діях складу інкримінованого правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП .

Таким чином під слідством і судом ОСОБА_2 перебував більше 2-х років, а саме 27 місяців і 7 днів.

Притягненням ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, йому було завдано моральної шкоди, яка проявилася у стражданнях через порушення звичних для нього життєвих зв`язків, необхідності докладати додаткових зусиль для організації свого життя, зокрема, доводити у суді свою невинуватість у вчиненні інкримінованого правопорушення.

За надання юридичної допомоги в адміністративній справі ОСОБА_2 адвокату Латюку П.Я. сплачено 10000 грн., що підтверджується виданою ним квитанцією.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив його задоволити. Представник відповідача підготував письмовий відзив на позов. Надав пояснення по справі та вказав про безпідставність заявленого позову, необґрунтованість вимог. Фіксація адміністративного правопорушення працівниками патрульної поліції є реалізацією їх повноважень та не може мати наслідок відшкодування моральної шкоди у заявленому розмірі. Просив відмовити у позові.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд знаходить заявлений позов підлягаючим задоволенню частково.

22 квітня 2019 року посадовими особами Департаменту патрульної поліції, а саме поліцейським роти №1 БУПП в Хмельницькій області сержантом поліції Гонтар В.О., щодо ОСОБА_2 було складено протокол про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, згідно якого він обвинувачувався у тому, що в цей день о 17 год. в м. Хмельницькому по Проспекту Миру, керуючи автомобілем «Нісан» порушив п.10.1 Правил дорожнього руху, та допустив зіткнення з керованим ОСОБА_3 автомобілем «БМВ», внаслідок чого ці автомобілі отримали механічні пошкодження. Оскільки під час цієї дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_2 отримав середнього ступеня тяжкості тілесні ушкодження у виді перелому ребра, то 10 травня 2019 року він звернувся до Хмельницького відділу поліції із заявою, у якій просив внести ці відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та провести досудове розслідування.

Так як уповноважені особи Хмельницького відділу поліції, всупереч вимог ст.214 КПК України, відмовили йому внести ці відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань то 20 травня 2019 року, він оскаржив їх бездіяльність до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Марцинкевича Є.А. від 23 травня 2019 року скаргу ОСОБА_2 було задоволено та уповноважену особу Хмельницького відділу поліції зобов`язано внести викладені у заяві ОСОБА_2 відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Постановою судді Хмельницького міськрайонного суду Антонюка О.В. від 29 травня 2019 року матеріали справи за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП передані до Хмельницького відділу поліції для проведення досудового розслідування. Постановою слідчого 2-го слідчого відділення СВ Хмельницького ВП ГУНП в Хмельницькій області Лисака Р.Р. від 21 березня 2020 року кримінальне провадження було закрито в зв`язку з відсутністю в діях учасників цієї дорожньо-транспортної пригоди складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Будучи незгідним із такою постановою слідчого, ОСОБА_2 оскаржив її до слідчого судді.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Колієва Є.А. від 07 травня 2020 року скаргу ОСОБА_2 було задоволено, постанову слідчого про закриття кримінального провадження скасовано.

Постановою старшого слідчого 2-го відділення СВ Хмельницького ВП ГУНП в Хмельницькій області Лисака Р.Р. від 24 вересня 2020 року кримінальне провадження знову було закрите, однак уже через те, що закінчилися строки досудового розслідування

Будучи незгідним і із цією постановою слідчого, ОСОБА_2 оскаржив і її до слідчого судді

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 26 листопада 2020 року Сарбея О.Ф. у задоволенні скарги ОСОБА_2 на постанову слідчого відмовлено.

Постановою Хмельницького міськрайонного суду від 07 грудня 2020 року провадження у справі за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП було закрито на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП - у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ст.38 КУпАП.

Будучи незгідним із такою постановою суду, ОСОБА_2 оскаржив її до Хмельницького апеляційного суду.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 29 липня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено, провадження у цій справі закрито на підставі положень п.1 ч.1 ст.247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в його діях складу інкримінованого правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП .

Таким чином під слідством і судом ОСОБА_2 перебував більше 2-х років, а саме 27 місяців.

Відповідно до частин першої та другої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, в тому числі, і відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, а також відшкодування моральної (немайнової шкоди).

Стаття 23 ЦК України передбачає право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені статтями 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.

Загальноконституційні засади відносин між державою та громадянином, зокрема щодо відповідальності держави, закріплено в конституційні та цивільно-правові норми: статтю 56 Конституції України; статті 1173-1176 ЦК України, Закон України № 266/94-ВР "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" (далі - Закон № 266/94-ВР).

Згідно зі статтею 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу.

Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме: у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт.

Відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв`язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 цього Кодексу).

Статтями 2, 4 Закону № 266/94-ВР передбачено, що право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадку, зокрема, закриття справи про адміністративне правопорушення.

На підставі пункту 2 частини першої статті 1 Закону № 266/94-ВР в особи виникає право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок незаконного накладення штрафу.

Тобто, здійснення провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, яка в подальшому закрита судом за відсутністю складу адміністративного правопорушення, свідчить про незаконні дії посадових осіб, які ініціювали та здійснювали вказане провадження (складання протоколу, отримання пояснень та інше).

У даній справі підставою для відшкодування шкоди є закриття справи про адміністративне правопорушення у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення, а саме як констатовано в постанові Хмельницького апеляційного суду від 29.07.2021 року, справа №686/11791/190 в діях ОСОБА_2 відсутня об`єктивна сторона правопорушення за ст.124 КУпАП.

Разом із тим, це не спростовує того, що такими діями позивачу завдано моральної шкоди, оскільки закриття справи про адміністративне правопорушення через відсутність його складу свідчить про те, що позивача притягнуто до адміністративної відповідальності незаконно, а, крім того, відшкодування здійснюється незалежно від вини.

Відшкодування моральної шкоди провадиться незалежно від того, чи застосувались з боку держави будь-які заходи примусу.

Вказані правові висновки викладено у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 569/1799/16-ц (провадження № 61-19000сво18), в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09.06.2021 року, справа №726/837/20.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Беручи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що притягненням ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, йому було завдано моральної шкоди, яка проявилася у стражданнях через порушення звичних для нього життєвих зв`язків, необхідності докладати додаткових зусиль для організації свого життя, зокрема, доводити у суді свою невинуватість у вчиненні інкримінованого правопорушення.

Розмір моральної шкоди визначається з урахуванням обставин справи в межах, встановлених цивільним законодавством. Відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом провадиться виходячи з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством чи судом.(ст.13 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду»)

При обрахунку суми відшкодування моральної шкоди суд бере до уваги розмір мінімальної заробітної плати в 2019 -2020 роках, що відповідно складає: з 01.01.2019 рокупо 31.12.2019 року 4173 грн.; з1.01.2010 року по 31.08.2020 року 4723 грн.; з 1.09.2020 року по 31.12.2020 року 5000 грн.; з 1.01.2021 року 6000 грн. Розрахунковий період від повідно з квітня 2019 року по липень 2021 року.

Сума до стягнення складає:(4173 грн.х 8 місяців) +(4723 грн.х8 місяців)+(5000 грн.х4 місяці) +(6000 грн.х6000 грн.)= 133 168 грн.

В свою чергу позивачем при здійснені обрахування моральної шкоди відповідно до Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» з взято при обчисленні мінімальну заробітну плату за 2021 рік у розмірі 6000 грн., що не відповідає вимогам законодавства.

За надання юридичної допомоги в адміністративній справі ОСОБА_2 адвокату Латюку П.Я. сплачено 10000 грн., що підтверджується виданою ним квитанцією та письмовим додатковим договором від 30.05.2019 року.

Понесені ОСОБА_2 витрати на оплату витрат на правову допомогу у розмірі 10000 грн. відшкодовуються з Державного бюджету України відповідно висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 19 червня 2018 року у справі № 910/23967/16 (провадження № 12-110гс18, відповідно до ст.137 ЦПК.

Керуючись ст.ст. 4,5, 12, 81, 141, 258, 259, 354 ЦПК України суд,

ВИРІШИВ:

Позов задоволити частково.

Стягнути з Державного бюджету України, шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України, на користь ОСОБА_2 у рахунок відшкодування моральної шкоди 133 168 грн. та 10 000 грн. в рахунок відшкодування витрат на правову допомогу.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду, шляхом подачі в 30 денний строк з дня проголошення судового рішення апеляційної скарги .

Позивач: ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ..

Відповідач:Держава Україна в особі Департаменту патрульної поліції, м.Київ, вул.Ф.Ернста 3, код 37567646.

Повний текст рішення виготовлено 18 листопада 2021 року.

Суддя З.А.Чевилюк