КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/3842/2021
У Х В А Л А

21 січня 2021 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Орел Руслани Володимирівни на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2020 року (суддя Осаулов А.А.) у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом,

встановив:

рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2020 року позов задоволено частково.

На вказане рішення суду 30 грудня 2020р. представник ОСОБА_1 - адвокат Орел Р.В. направила до Шевченківського районного суду міста Києва апеляційну скаргу та заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, копію рішення суду ОСОБА_1 отримав 18 грудня 2020р.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 18 січня 2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду.

З протоколу судового засідання вбачається, що у судовому засіданні 16 листопада 2020 року судом були проголошені вступна та резолютивна частини рішення, повний текст рішення складено 19 листопада 2020 року, ОСОБА_1 отримав повний текст рішення суду 18 грудня 2020 року, що підтверджується відповідною розпискою (с.с.99), тому строк на апеляційне оскарження рішення суду відповідачу підлягає поновленню.

Однак, апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності;

Апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, оскільки в ній не зазначені номери засобі зв`язку та електронної пошти позивача та відповідача.

Вважаю посилання представника відповідача на те, що їй невідомо номер електронної пошти відповідача, інтереси якого вона представляє, безпідставними, так як вона не позбавлена можливості отримати таку інформацію від відповідача.

Враховуючи, що на даний час держава не у повному обсязі здійснює фінансування Київського апеляційного суду на поштові витрати, не зазначення у апеляційній скарзі номерів засобів зв`язку та електронної пошти учасників справи позбавляє можливості апеляційний суд повідомити учасників справи про наявність апеляційного провадження, направлення копії апеляційної скарги та призведе до неможливості розгляду справи у визначені законом строки.

Виходячи з викладеного, представнику ОСОБА_1 - адвокату Орел Р.В. необхідно зазначити у апеляційній скарзі номери засобів зв`язку та електронної пошти позивача та відповідача, направити даний текст апеляційної скарги до Київського апеляційного суду та надати копії цієї апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, згідно п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До апеляційної скарги не доданий документ про оплату судового збору, а представник відповідача просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення, посилаючись на майновий стан ОСОБА_1 , оскільки згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків він не має доходів за 4 квартал 2019 року та 1 квартал 2020 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Отже, порядок відстрочки сплати судового збору визначається спеціальним законом, який регулює сплату судового збору.

Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір», статтею 8 якого визначені підстави відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

При розбіжності між загальним і спеціальним нормативно-правовим актом перевага надається спеціальному, якщо він не скасований виданим пізніше загальним актом.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов:

1) якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2) або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність

яких обмежена;

3) або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналіз вказаних норм свідчить, що суд може відстрочити сплату судового збору тільки позивачу.

ОСОБА_1 є відповідачем у даній справі, тому положення ст. 8 Закону України «Про судовий збір» в частині відстрочення сплати судового збору застосуванню не підлягають.

Крім того, предметом даного позову не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, а надана до клопотання копія відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 20 серпня 2020 року не містить розміру річного доходу відповідача за попередній календарний рік, тому ОСОБА_1 не надано належних доказів його майнового стану і підстав для розстрочки сплати судового збору за подання апеляційної скарги не встановлено.

Згідно підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Частиною 4 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2020 року стягнуто з відповідача 405 242грн 90коп., з апеляційної скарги вбачається, що відповідач не погоджується з рішенням суду в частині задоволених позовних вимог, судовий збір за які підлягав оплаті у сумі 6 078грн 64коп., тому судовий збір за подання даної апеляційної скарги становить 9 117грн 96коп. (6078,64?150%).

Таким чином, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» відповідачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 9 117грн 96коп. та направити на адресу Київського апеляційного суду оригінал документу, що підтверджує оплату.

Одночасно повідомляю реквізити для оплати судового збору:

- розрахунковий рахунок UA0026010

- отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101

- банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

-

- код банку отримувача 899998

- код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись статтями 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суддя

ухвалив:

поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2020 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом.

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Орел Руслани Володимирівни про відстрочення ОСОБА_1 сплату судового збору за подачу апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката

Орел Руслани Володимирівни на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2020 року залишити без руху, надавши представнику відповідача п`ять днів з дня вручення копії ухвали для надання документів про оплату судового збору та усунення недоліків апеляційної скарги.

У разі невиконання ухвали суду, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута представнику відповідача.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя