КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2021 року

м. Київ

справа № 754/9573/17

провадження №22-ц/824/1402/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБолотова Є.В., Музичко С.Г.,
розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - Шаповалова Андрія Миколайовича на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 09 жовтня 2020 року /суддя Бабко В.В./

за заявою представника ОСОБА_1 - Шаповалова Андрія Миколайовича про виправлення описки

у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 13.10.2017 р. шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 розірвано.

Представник відповідача по справі - адвокат Шаповалов А.М. звернувся з заявою про виправлення описки в рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 13.10.2017, зазначивши, що в тексті рішення не зазначено термін, з якого часу сторони перестали вести спільне господарство, а саме з 10 червня 2016 року, і тому вважає, що це описка яку необхідно виправити.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 09 жовтня 2020 року у задоволенні заяви відмовлено. /а.с. 47-48/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, представника ОСОБА_1 - Шаповалов А.М. звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив ухвалу скасувати, задовольнивши заяву про виправлення описки, вірно зазначивши в мотивувальній частині рішення речення: «спільного господарства не ведуть, проживають окремо з 10 червня 2016 року».

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилався на те, що в описовій та мотивувальній частині судового рішення зазначено, що сторони «...спільного господарства не ведуть, не підтримують сімейно-шлюбні відносини, проживають окремо». Однак в зазначеному судовому рішенні не зазначений термін, з якого часу перестали вести спільне господарство, а саме з 10 червня 2016 року. Вказував, що дана описка суду є суттєвою, оскільки рішення суду у справі про розірвання шлюбу повинно відповідати вимогам ст. 265 ЦПК. У ньому, зокрема, має бути зазначено дату й місце реєстрації шлюбу, час та причини фактичного його припинення мотиви, з яких суд визнав збереження сім`ї можливим чи неможливим, обґрунтовані висновки з приводу інших заявлених вимог. Таким чином, при складені судового рішення судом не було зазначено час фактичного припинення шлюбу, а саме ведення спільного господарства, виконання взаємних прав і обов`язків подружжя.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явились у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню, а судове рішення залишенню без змін на підставі наступного.

Відмовляючи у виправленні описки, суд першої інстанції вірно керувався вимогами статті 269 ЦПК України про те, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки; пунктом 19 постанови пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі, яким передбачено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо); позицією Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017), про те, що суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Аналізуючи приписи законів України, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для виправлення описки в рішенні суду, оскільки, а ні в позовній заяві, а ні в заяві відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи без участі відповідача не зазначена дата, з якого саме часу сторони перестали вести спільне господарство. З матеріалів справи та рішення суду не вбачається, що судом з`ясовувалась така обставина, як точна дата, з якого часу сторони перестали вести спільне господарство, а тому при розгляді заяви про виправлення описки суд не може вчиняти дії щодо вирішення питання обставин, які не були встановлені судом під час розгляду справи.

Таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та містяться на формальних міркуваннях.

Відповідно до ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 375, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - Шаповалова Андрія Миколайовича на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 09 жовтня 2020 року - відхилити.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 09 жовтня 2020 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції касаційному оскарженню не підлягає.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: