Провадження № 2-о/621/78/21
Ухвала

Іменем України

23 листопада 2021 року м. Зміїв

Суддя Зміївського районного суду Харківської області Вельможна І.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа - орган опіки та піклування Виконавчого комітету Харківської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна,

в с т а н о в и в:

22.09.2021 ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з заявою про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна, в якій просить визнати недієздатною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та призначити її опікуном ОСОБА_1 ; призначити по справі судово-психіатричну експертизу з метою визначення психічного стану ОСОБА_2 та здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Ознайомившись з заявою, дійшов наступного:

Відповідно до частини 1 статті 293 Цивільного процесуального кодексу України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За приписами частини 3 статті 294 Цивільного процесуального кодексу України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно пункту 5 частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України у позовній заяві повинен міститися виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, відповідно до частини 5 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Так, згідно частини 3 статті 297 Цивільного процесуального кодексу України у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Предметом доказування в даній категорії справ є: наявність хронічного, стійкого психічного розладу; факти, що підтверджують, що фізична особа не може розуміти значення своїх дій та керувати ними; причинний зв`язок між психічним розладом і тим, що фізична особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій керувати ними; інші обставини; висновок судово-психіатричної експертизи; довідки з медичної установи; довідки про постановку на облік у психіатричній установі; виписка з історії хвороби.

Усі доводи і докази щодо предмету доказування мають бути чітко і детально викладені заявником у поданій заяві.

У заяві заявник вказує, що його дружина ОСОБА_2 є інвалідом першої групи по загальному захворюванню та не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує медичного нагляду та лікування, постійної сторонньої допомоги.

Відповідно до статті 297 ЦПК України, у заяві про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи мають бути викладені обставини, що свідчать про психічний розлад, істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, чи обставини, що підтверджують дії, внаслідок яких фізична особа, яка зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, поставила себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становищею.

Разом із тим, заявник у заяві не зазначив обставини, які свідчать про наявність у ОСОБА_2 , хронічного чи стійкого психічного розладу, істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Згідно постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про визнання громадянина обмежено дієздатним чи недієздатним» № 3 від 25.05.1998 зазначено, що даними про психічну хворобу можуть бути довідки про стан здоров`я, виписка з історії хвороби й інші документи, видані лікувально-профілактичними закладами.

Крім цього, у заяві не зазначено чи перебуває ОСОБА_2 , на обліку у психіатра.

Довідка MCEК, серії 12ААВ № 320057 від 22.06.2021 року не містить даних про психічний стан здоров`я ОСОБА_2 .

Суд лише за наявністю таких доказів та достатніх даних про розлад психічного здоров`я фізичної особи (стаття 298 Цивільного процесуального кодексу України) призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу і відсутність зазначених даних позбавить суд в подальшому вирішити питання щодо призначення судово-психіатричної експертизи - одної з найважливіших процесуальних дій, яка має бути проведена в ході підготовки до судового розгляду справ про визнання фізичної особи недієздатною, чого в свою чергу вимагає частина 1 статті 298 Цивільного процесуального кодексу України.

Призначення такої експертизи тільки на підставі заяви про визнання особи недієздатною без достатньо обґрунтованих припущень про наявність у ОСОБА_2 психічного розладу здоров`я, станом на день розгляду заяви, буде порушенням прав, гарантованих їй частиною 2 статті 28 та частиною 1 статті 64 Конституції України.

Статтею 63 Цивільного кодексу України визначено, що опікуна або піклувальника призначає орган опіки та піклування, крім випадків, встановлених статтею 60 цього Кодексу. Опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою.

Відповідно до частини 1 статті 60 Цивільного кодексу України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Крім того, відповідно до частини 1 статті 300 Цивільного процесуального кодексу України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

Отже, призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду України від 07 жовтня 2020 року у справі № 195/1605/16-ц (провадження № 61-9500св20).

У заяві відсутні докази про звернення до відповідного органу опіки та піклування для вирішення питання про доцільність призначення заявника опікуном дружини ОСОБА_3 .

Окрім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З 01 вересня 2015 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», відповідно до якого виключено п. 9 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», згідно якого судовий збір не справлявся за подання до суду заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Водночас, ст. 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

За змістом ч. 2 ст. 299 ЦПК України на рахунок держави у справах про визнання фізичної особи недієздатною відносяться саме витрати пов`язані із розглядом справи.

Натомість, Законом України «Про судовий збір» не передбачено звільнення від сплати судового збору за подання до суду заяви про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки над нею та призначення опікуна, до переліку заяв, за подання яких не справляється судовий збір, передбаченого ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», заява про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки над нею та призначення опікуна не входить.

Крім того, ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не містить положення про пільги щодо сплати судового збору за подання заяви про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки над нею та призначення опікуна

Згідно вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на дату звернення з цією заявою до суду становить 454 гривні.

За вказаних обставин, ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір у розмірі 454 гривні або подати докази, що підтверджують звільнення її від сплати судового збору.

В зв`язку з викладеним, заявнику ОСОБА_1 належить сплатити судовий збір в розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн 00 к. для перерахування судового збору за наступними платіжними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК Харків обл./МТГ Зміїв/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача: UA0020603 та надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Враховуючи зазначене вище, суддя дійшов до висновку, що заява подана з порушенням вимог статті 297 Цивільного процесуального кодексу України та без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177, 318 Цивільного процесуального кодексу України

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, заяву належить залишити без руху, надати заявнику строк для усунення недоліків відповідно до цієї ухвали, а саме необхідність подання:

- відомостей, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад ОСОБА_3 ;

- доказів перебування ОСОБА_2 на обліку у психіатра та якщо так, то в якому медичному закладі;

- подання органу опіки та піклування про можливість призначення його опікуном над ОСОБА_2 ;

- документ на підтвердження сплати судового збору, або докази, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- оригінали письмових доказів доданих до заяви або належним чином засвідчені їх копії.

Суд роз`яснює заявнику, що в разі не усунення зазначених недоліків заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про судовий збір», статтями 175-177, 185, 297, 318 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - орган опіки та піклування Виконавчого комітету Харківської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна залишити без руху.

Запропонувати заявнику ОСОБА_1 в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вказані недоліки поданої заяви.

Роз`яснити заявнику, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, вона буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: