У Х В А Л А

Справа № 181/785/19

Провадження №2/181/176/21

"22" листопада 2021 р. смт Межова

Межівський районний суд Дніпропетровської області

в складі: головуючого судді Літвінової Л.Ф.,

з участю секретаря судового засідання Макогон І.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача - адвоката Пономаренка А.В.,

представника третьої особи Дідович Є.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Межівського районного суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: орган опіки та піклування Межівської районної державної адміністрації Дніпропетровської області про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини шляхом визначення способу участі у спілкуванні та вихованні дитини.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про відвід головуючому судді Літвіновій Л.Ф., обґрунтовуючи свої вимоги тим, що суддя Літвінова Л.Ф. не може брати участь у розгляді справи, оскільки є родичем відповідача ОСОБА_2 , та як тітка двоюрідної сестри відповідача була проінформована про стосунки, що складалися між ним та відповідачем, у зв`язку з чим у нього існують сумніви в її об`єктивності та неупередженості.

Враховуючи викладене, судом було поставлено на обговорення вказану заяву.

Позивач ОСОБА_1 у підготовчому судовому засіданні наполягав на задоволенні своєї заяви про відвід судді.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче судове засідання не з`явилась.

Представник відповідача - адвокат Пономаренко А.В. проти задоволення заяви позивача про відвід судді заперечував в зв`язку з її безпідставністю.

Представник третьої особи Дідович Є.О. заперечувала проти задоволення заяви про відвід судді.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Підстави та обставини для відводу судді чітко визначені ст. 36 ЦПК України.

Як на підставу для відводу головуючого судді, позивач посилався на те, що суддя Літвінова Л.Ф. є родичем відповідача ОСОБА_2 , та як тітка двоюрідної сестри відповідача була проінформована про стосунки, що складалися між ним та відповідачем, у зв`язку з чим у нього існують сумніви в її об`єктивності та неупередженості.

З таким твердженням суд погодитися не може виходячи із наступного.

Підстави для відводу судді визначені статтями 36, 37 ЦПК України.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно ст. 37 ЦПК України, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Питання про відвід вирішується невідкладно. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Згідно з ч.7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 року Про незалежність судової влади визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі Гаусшильдт проти Данії, Мироненко і Мартиненко проти України зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі Гаусшильдт проти Данії вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі Мироненко і Мартиненко проти України ). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Дослідивши подану заяву, суд не вбачає підстав для задоволення заяви, оскільки, обставини, на які посилається позивач у своїй заяві щодо відводу судді, не підтверджені, ґрунтуються на припущеннях та не можуть слугувати підставою для відводу судді.

Будь-яких порушень поза процесуальної поведінки та поведінки судді під час здійснення правосуддя, які б могли свідчити про упередженість та зацікавленість у розгляді справи, суддею Літвіновою Л.Ф. не допускались та відповідних доказів суду не надано.

Інших обставин, які б викликали сумніви в об`єктивності та неупередженості головуючого судді Літвінової Л.Ф., не наведено.

За таких обставин, заява позивача ОСОБА_1 про відвід судді Літвінової Л.Ф. від розгляду цивільної справи №181/785/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: орган опіки та піклування Межівської районної державної адміністрації Дніпропетровської області про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини шляхом визначення способу участі у спілкуванні та вихованні дитини, задоволенню не підлягає.

Суд додатково роз`яснює, що зловживання правом заявити відвід не допускається чинним законодавством. Наслідки зловживань таким правом передбачені ст. 39 ЦПК України.

За таких обставин, керуючись ст.ст.33-40 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді Літвінової Лариси Федорівни у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: орган опіки та піклування Межівської районної державної адміністрації Дніпропетровської області про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини шляхом визначення способу участі у спілкуванні та вихованні дитини - відмовити.

Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід (самовідвід) окремо не оскаржується.

Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за наслідками розгляду справи.

Суддя Л. Ф. Літвінова