Провадження № 2/161/4086/21
У Х В А Л А

23 листопада 2021 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Ковтуненка В.В.,

за участю секретаря судового засідання Камінського Ю.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду №10 в м. Луцьку цивільну справу № 569/11232/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної Казначейської Служби України, Прокуратури Рівненської області, Рівненського міського суду Рівненської області, Рівненського апеляційного суду про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває цивільна справа № 569/11232/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної Казначейської Служби України, Прокуратури Рівненської області, Рівненського міського суду Рівненської області, Рівненського апеляційного суду про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду.

16 листопада 2021 року на адресу суду надійшла заява Рівненського міського суду Рівненської області про відвід судді. З підстав, викладених в заяві, заявляє відвід судді Луцького міськрайонного суду Волинської області Ковтуненку В.В. від розгляду цивільної справи № 569/11232/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної Казначейської Служби України, Прокуратури Рівненської області, Рівненського міського суду Рівненської області, Рівненського апеляційного суду про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду.

Дослідивши письмові матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що заява про відвід судді Ковтуненка В.В. підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до п. 5 ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Судом при розгляді заяви встановлено, що в провадженні суду перебуває цивільна справа № 569/11232/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної Казначейської Служби України, Прокуратури Рівненської області, Рівненського міського суду Рівненської області, Рівненського апеляційного суду про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду.

В обґрунтування поданої заяви Рівненський міський суд Рівненської області посилається на те, що на розгляді Рівненського міського суду Рівненської області перебуває кримінальне провадження № 0000026 від 24 лютого 2015 року про обвинувачення ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 375, ч. 1 ст. 366 КК України.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

В практиці Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду розмежовується суб`єктивний та об`єктивний аспекти.

При цьому щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Стосовно об`єктивної складової неупередженості суддів, то у справі «Фей проти Австрії» суд вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників процесу.

Також суд звертає увагу представника відповідача на те, що у відповідності до положень пункту 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Таким чином, з метою уникнення будь-яких сумнівів в об`єктивності та безсторонності судді Ковтуненка В.В. при розгляді цивільної справи № 569/11232/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної Казначейської Служби України, Прокуратури Рівненської області, Рівненського міського суду Рівненської області, Рівненського апеляційного суду про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду, суд приходить до висновку про задоволення заяви Рівненського апеляційного суду про відвід судді Ковтуненка В.В.

Керуючись ст. 36 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву Рівненського міського суду Рівненської області про відвід судді Ковтуненка В.В. задовольнити повністю.

Відвести суддю Ковтуненка В.В. від розгляду цивільної справи за № 569/11232/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної Казначейської Служби України, Прокуратури Рівненської області, Рівненського міського суду Рівненської області, Рівненського апеляційного суду про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Ковтуненко