Головуючий у суді першої інстанції: Новак Р.В.
У Х В А Л А

20 січня 2021 року місто Київ

справа № 757/35506/16-Ц

провадження№22-ц/824/2539/2021

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Златобанк" (на теперішній час Публічне акціонерне товариство "Злато") на ухвалу Печерського районного суду м.Києва від 13 жовтня 2020 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Златобанк", від імені якої діє Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства "Златобанк" - Славінський Валерій Іванович, до ОСОБА_1 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Атлантик», Публічне акціонерне товариство «Венчурний закритий недиверсифікований корпоративний інвестиційний фонд «Унібудінвест», Національний банк України, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 13 жовтня 2020 року залишено без розгляду позовну заяву ПАТ "Златобанк", від імені якої діє Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Златобанк" - Славінський В.І., до ОСОБА_1 , треті особи: ТОВ "Атлантик", ПАТ "Венчурний закритий недиверсифікований корпоративний інвестиційний фонд "Унібудінвест", Національний банк України, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Не погоджуючись з такою ухвалою, позивач ПАТ "Златобанк" (на теперішній час ПАТ "Злато") в особі Уповноваженої особи ФГВФО на ліквідацію АТ "Златобанк", подав 19 листопада 2020 року, через засоби поштового зв`язку, апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 грудня 2020 року, апеляційну скаргу залишено без руху, а особі, яка її подала надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

На виконання ухвали Київського апеляційного суду від 18 грудня 2020 року Уповноважена особа ФГВФО на ліквідацію АТ "Златобанк" (на теперішній час ПАТ "Злато") надіслала заяву, у якій просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги, посилаючись на те, що майновий стан банку не дозволяє сплатити судовий збір у зазначеному розмірі, оскільки АТ «Златобанк» є неплатоспроможним, перебуває у процедурі ліквідації і ця інформація є публічною. На теперішній час позивач є банкрутом і триває процедура виведення ПАТ "Златобанк" з ринку. У зв`язку з ліквідацією ПАТ «ЗлатоБанк» у уповноваженої особи ФГВФО на ліквідацію АТ "Златобанк" (на теперішній час ПАТ "Злато") відсутній доступ до рахунків, що унеможливлює сплату судового збору.

Посилається на практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Креуз проти Польщі» (необхідність сплати судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду).

Проте, Київський апеляційний суд не приймає зазначені доводи, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведені заявником обставини не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у заявника пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Заявник не вказав обґрунтовані підстави, з якими чинне законодавство пов`язує відстрочення сплати судового збору, оскільки жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про майновий стан банку не надав, а доводи заяви ґрунтуються на тому, що інформація про «неплатоспроможність ПАТ «Златобанк» та його важкий фінансовий стан є загальновідомою та не потребує доказуванню».

Жодних документів на підтвердження факту відсутності коштів на рахунку установи для сплати судового збору до апеляційної скарги не додано. Посилання на те, що у зв`язку з ліквідацією ПАТ "Златобанк" у уповноваженої особи ФГВФО на ліквідацію АТ "Златобанк" (на теперішній час ПАТ "Злато") відсутній доступ до рахунків, що унеможливлює сплату судового збору, не може бути підставою для відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги, а тому у задоволенні клопотання про відстрочення сплати такого, слід відмовити.

Водночас безпідставне звільнення, відстрочення та розстрочення юридичній особі сплати судового збору за відсутності належних та допустимих доказів суперечить завданню та меті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» у частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору та може розцінюватися, як надання певних процесуальних переваг заявнику перед іншими учасниками судового процесу, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Враховуючи те, що апелянт не виконав вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 18 грудня 2020 року про усунення недоліків, суд вважає за необхідне продовжити встановлений судом строк для їх усунення.

Частиною 2 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, скаржнику необхідно продовжити строк для усунення недоліків, визначених ухвалою Київського апеляційного суду від 18 грудня 2020 року, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 127, 185, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Златобанк" (на теперішній час ПАТ "Злато") про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Продовжити особі, яка подала апеляційну скаргу строк, для усунення недоліків, визначених ухвалою Київського апеляційного суду від 18 грудня 2020 року, протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна