233 Справа № 233/5840/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22.01.2021 м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Мартиненко В. С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини,

В С Т А Н О В И Л А:

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з вказаним позовом звернулася ОСОБА_1 , в якій просила розірвати шлюб, укладений 12 вересня 2012 року між нею та ОСОБА_2 , щодо якого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Костянтинівці Костянтинівського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області складено актовий запис № 231 від 12 вересня 2012 року, а також визначити місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із матір`ю.

В обґрунтування вказаних вимог позивач посилалася на те, що спільне життя подружжя припинило. Подружжя має неповнолітню дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який залишається проживати з матір`ю. Позивач вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим.

Інформація щодо зареєстрованого у встановленому порядку місце проживання (перебування) відповідача судом отримана.

Проте вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В порушення зазначених вимог позивачем у позовній заяві не викладені обставини та не долучені відповідні докази в частині вимог про визначення місця проживання дитини з одним із батьків, зокрема, щодо ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, стану здоров`я дитини, наявність самостійного доходу у позивача, відомості щодо зловживання спиртними напоями або наркотичними засобами, аморальної поведінки батьків, наявність належних умов для виховання та розвитку дитини та інші обставини, що мають істотне значення для вирішення даного спору, які підлягають встановленню відповідно до вимог, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 161 СК України.

Крім того, згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно із ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру

Згідно з ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду позову немайнового характеру фізичною особою підлягає сплаті судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

А отже, судовий збір за подання вказаного позову, який містить дві вимоги немайнового характеру складає 1681,60 грн. (2102 грн. х 0,4 х 2).

Враховуючи те, що до позовної заяви додана квитанція про сплату позивачем судового збору в сумі 840,80 грн, суд дійшов висновку про те, що позивачем не була сплачена інша частина судового збору у розмірі 840,80 грн.

Частиною 1 статті 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Тобто судовий збір підлягає сплаті за подання даного позову на розрахунковий рахунок UA0005692, отримувач платежу - Донецьке ГУК/Костянтинів. МТГ/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37967785, банк отримувача Казначейство України(ел.адм.податків), код класифікації доходів бюджету 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету - судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За наведених обставин позовну заяву належить залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків та запропонувати сплати судовий збір або подати клопотання про відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору за наявності підстав, передбачених ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353, п.п.15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України,-

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини залишити без руху, надавши позивачу для виправлення недоліків строк 10 днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена окремо від рішення суду в частині визначення розміру судових витрат до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя