Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" листопада 2021 р. Іллічівський районний суд м.Маріуполя Донецької області під головуванням судді Пустовойт Т. В., за участю секретаря судового засідання Родіної Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

У С Т А Н О В И В:

У вересні 2021 року до суду надійшла вказана позовна заява, в обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла дочка позивачки - ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина на належну їй за життя 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 . Інші спадкоємці за законом відсутні, оскільки за життя дочка заповітів не складала, родини не створила та дітей не народила, а ОСОБА_3 (вітчим померлої) та ОСОБА_4 (зведена сестра померлої), які також володіють кожний по 1/4 частиною вказаної квартири, не є спадкоємцями ОСОБА_2 . При зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті дочки, позивачці повідомили про те, що строк для прийняття спадщини пропущений. Вона дійсно не звернулася до нотаріальної контори у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини, оскільки у зв`язку із трагічною втратою дитини знаходилася у тяжкому психологічному стані, що і до сьогодні повертається час від часу. При цьому, дочка маючи реєстрацію за іншою адресою, фактично проживала з позивачкою, тому, через юридичну необізнаність, позивачка помилково вважала, що фактично прийняла спадщину після померлої ОСОБА_2 . На підставі викладеного просила визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_2 .

Позивачка ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлені вимоги просила задовольнити.

Представник відповідача Маріупольської міської ради - Кучерявих С.В., яка діє на підставі довіреності від 16.07.2021 року, у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, просила прийняти рішення на розсуд суду з урахуванням вимог діючого законодавства.

Фіксування судового процесу технічними засобами не проводилось у відповідності до ч.2 ст.197 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 , що підтверджується наданою суду копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 17.12.1985 року Відділом РАЦС Іллічівського райвиконкому м.Жданова Донецької області.

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 20.12.2004 року, виданого ТОВ «ММК ім.Ілліча», зареєстрованого 20.12.2005 року в Електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно, на праві приватної, спільної (сумісної) власності ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 належить по 1/4 частині кожному квартири АДРЕСА_1 , що також убачається з Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №9343829 від 20.12.2005 року, виданого Маріупольським бюро технічної інвентаризації.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Іллічівським районним у місті Маріуполі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис №1100.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 .

Постановою приватного нотаріусу Маріупольського районного нотаріального округу Донецької області Тулаінова Е.А. від 31.08.2021 року ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки строк для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 нею пропущений, доказів постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини не надала, рекомендовано звернутись до суду з позовом щодо поновлення строку для відкриття спадкової справи за законом.

За копією паспорту громадянина України серії НОМЕР_2 , виданого Іллічівським РВ Маріупольського МУ УМВС України в Донецькій області 06.07.2002 року, ОСОБА_1 з 03.03.1987 року зареєстрована за адресою - АДРЕСА_2 .

Разом з тим, згідно акту від 15.11.2021 року, складеного в присутності сусідів ( ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ), зазначено, що спадкодавець ОСОБА_2 , маючи реєстрацію за іншою адресою, до дня смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) фактично проживала у квартирі АДРЕСА_1 .

За приписами ст.2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зокрема, громадянам України гарантуються свобода пересування та вільний вибір місця проживання на її території, за винятком обмежень, які встановлені законом. Реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження.

Суд приходить до висновку, що зняття ОСОБА_2 з реєстраційного обліку з адреси: АДРЕСА_2 , не позбавляло її права власності на належну їй 1/4 частину вищевказаної квартири, відтак, спадщина у виді 1/4 частини квартири АДРЕСА_3 після смерті ОСОБА_2 є наявною.

Стосовно вимог про визнання пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 з поважної причини та його поновлення суд виходить з наступного.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Позивачка зазначає, що дійсно не звернулася до нотаріальної контори у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини через тяжкий психологічний стан пов`язаний із трагічною смертю дочки, проте вона тривалий час (з 1987 року), ще до відкриття спадщини (у 2016 році), є зареєстрованою за вказаною адресою та постійно проживає у спадковому житлі, а відтак є такою, що фактично прийняла спадщину та користується нею.

Отже, суд, оцінюючи причини неприйняття спадщини позивачем у встановлений законом строк, повинен врахувати також й принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючи наведені норми, суд повинен враховувати принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому, з урахуванням встановлених обставин по справі, поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини є доведеною та обґрунтованою, внаслідок чого позов підлягає задоволенню та наданню позивачці додаткового строку в три місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4, 12, 81, 89, 234, 256, 263-265 ЦПК України, ст.ст.392, 1220, 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визнати причини пропуску строку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті дочки ОСОБА_2 , поважними.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк в три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті дочки ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Т.В. Пустовойт