Постанова

Іменем України

10 листопада 2021 року

м. Київ

справа № 712/10242/20

провадження № 61-9715св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Крата В. І.,

суддів: Антоненко Н. О., Дундар І. О., Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач),Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач -ОСОБА_1 ,

відповідачі: Товариство з обмеженою відповідальністю «Вісник Трейд», ОСОБА_2 ,

треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_2 , поданою представником ОСОБА_5 , на постанову Черкаського апеляційного суду від 18 травня 2021 року у складі колегії суддів:Гончар Н. І., Бондаренка С. І., Фетісової Т. Л.

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ТОВ «Вісник Трейд», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним договору іпотеки.

В обґрунтування позовних вимог вказувала, що 20 жовтня 2018 року між нею та ОСОБА_4 укладено договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «Вісник-Трейд», згідно якого ОСОБА_4 передав їй 100 % належного йому статутного капіталу товариства.

21 листопада 2018 року складено відповідний акт приймання передачі частки у статутному капіталі товариства та проведені загальні збори учасників підприємства, на яких прийнято рішення про звільнення ОСОБА_4

з посади директора підприємства та призначено на цю посаду позивача.

У лютому 2019 року ОСОБА_1 випадково дізналась, що внесено зміни про склад засновників товариства та вказано керівником ОСОБА_3 , який

в подальшому підписав низку документів стосовно ТОВ «Вісник Трейд», включаючи укладення договору іпотеки від 09 квітня 2019 року на нежитлове приміщення будівлі АДРЕСА_1 .

Наказами Міністерства юстиції України від 10 квітня 2019 року № 1172/5 встановлено незаконність записів про перебування ОСОБА_3 на посаді директора ТОВ «Вісник-Трейд», тому він не мав повноважень на підписання

09 квітня 2019 року від імені ТОВ «Вісник-Трейд» договору іпотеки з ОСОБА_2 , тобто не мав необхідного обсягу цивільної дієздатності для здійснення такого правочину.

Вона звертається із цим позовом як особа, яка є належним та законним власником 100 % статутного капіталу юридичної особи (ТОВ «Вісник-Трейд»), що є власником об`єкту нерухомого майна, на яке може бути звернуто стягнення за зобов`язанням іншої особи. У разі переходу права власності на цей об`єкт нерухомого майна до іншої особи, тобто у разі вибуття об`єкта з володіння

ТОВ «Вісник-Трейд», навіть наявність у неї повного контролю над підприємством як його одноосібного власника та керівника, не дасть їй змоги отримувати дохід від діяльності цього підприємства (від експлуатації нерухомого майна), що свідчить про порушення її майнових прав та законних інтересів спірним договором іпотеки від 09 квітня 2019 року.

З урахуванням зазначеного просила суд визнати недійсним договір іпотеки нежитлового приміщення будівлі АДРЕСА_1 від

09 квітня 2019 року, укладеного між ТОВ «Вісник Трейд» та ОСОБА_2 .

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 лютого 2021 року провадження у справі закрито та роз`яснено позивачу право звернення

з аналогічним позовом до господарського суду.

Ухвала суду обґрунтована тим, що позивачем укладено договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «Вісник-Трейд» від 20 жовтня 2018 року, тобто є учасником товариства та підлягають захисту її корпоративні права.Позивач визначає даний факт у позові як матеріально-правову підставу для захисту своїх прав та прав вказаного товариства, тому спір між сторонами належить до юрисдикції господарського суду.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 18 травня 2021 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Чернецького Д. В. задоволено. Ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 лютого 2021 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що спірний іпотечний договір укладено для забезпечення виконання зобов`язань ОСОБА_3 , як фізичної особи, за договором позики, укладеним із фізичною особою

ОСОБА_2 . Доказів того, що договір позики від 07 лютого 2019 року між вказаними особами укладено з метою забезпечення діяльності чи управління ТОВ «Вісник Трейд» матеріали справи не містять. Сторонами оскаржуваного іпотечного договору є юридична особа та фізична особа. Виходячи із суб`єктного та предметного критеріїв пред`явленого позову ця справа підлягає розгляду

в порядку цивільного, а не господарського судочинства. Посилання

в оскарженій ухвалі суду першої інстанції на постанову Великої Палати Верховного Суду від 15 жовтня 2019 року у справі № 905/2559/17 є помилковим, оскільки обставини вказаної справи є відмінними від підстав та предмету позову у справі за позовом ОСОБА_1 .

Аргументи учасників справи

У червні 2021 рокуОСОБА_2 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить судове рішення апеляційної інстанції скасувати, ухвалу суду першої інстанції залишити без змін. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу за подання касаційної скарги у розмірі 5 000,00 грн.

Касаційна скарга мотивована тим, що належним позивачем у даному спорі має бути не учасник товариства (позивач), а саме товариство (ТОВ «Вісник Трейд»); позивач, яка вважає себе власницею 100% корпоративних прав ТОВ «Вісник Трейд», не позбавлена права скликати позачергові збори товариства та ініціювати питання звернення з відповідним позовом до суду від імені товариства; цей спір є корпоративним, так як є спором про право управління юридичною особою та підлягає розгляду за правилами господарського судочинства України.

Рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 22 березня 2021 року (рішення не набрало законної сили у зв`язку з поданням апеляційних скарг) по справі № 912/3711/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ТОВ «Вісник Трейд», про визнання недійсним укладеного

07 лютого 2019 між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 договору купівлі-продажу корпоративних прав ТОВ «Вісник Трейд» в розмірі 100 % статутного капіталу, а також додаткової угоди від 07 лютого 2019 до цього договору, визнання недійсним рішення загальних зборів ТОВ «Вісник Трейд», оформлених протоколом № 2/2019 від 07 лютого 2019 року, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені частково, визнано недійсним укладений 07 лютого 2019 між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 договір купівлі- продажу корпоративних прав в частині продажу корпоративних прав в розмірі 50 % частки статутного капіталу ТОВ «Вісник Трейд». У задоволенні позову в іншій частині відмовлено.

28 травня 2021 року ОСОБА_3 звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , третя особа -

ТОВ «Вісник Трейд» про визнання недійсним договору № 1 купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «Вісник Трейд» від 20 жовтня 2018 року укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 (справа № 925/703/21).

Тобто між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 наявні корпоративні спори щодо права власності на частки статутного капіталу ТОВ «Вісник Трейд», що розглядаються господарськими судами, а отже право позивача на управління товариством є оспорюваним.

Суд апеляційної інстанції не врахував позиції, викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 у справі №761/4147/15-ц, від

19 лютого 2020 року у справі № 629/4590/17, від 13 жовтня 2020 року у справі №369/10789/14-ц, від 22 вересня 2020 року у справі №127/18934/18, від

30 червня 2020 року у справі № 235/445/18, від 05 травня 2020 року у справі №161/6253/15- ц, від 07 квітня 2020 року у справі №473/1433/18, від 26 лютого 2020 року у справі №750/3192/14, від 07 квітня 2020 року у справі №904/3657/18, 09 квітня 2019 року у справі № 916/1295/18, від 17 грудня

2019 року (у справі № 927/97/19), від 30 жовтня 2018 року у справі №905/2445/17, від 09 квітня 2019 року у справі № 916/1295/18 року, від

17 грудня 2019 року у справі N° 927/97/19, від 07 травня 2020 року у справі №904/3657/18, 08 жовтня 2019 року у справі №916/2084/17, від 15 жовтня

2019 року у справі № 905/2559/17, від 03 грудня 2019 року у справі

№ 904/10956/16, від 17 грудня 2019 року у справі № 916/1731/18, від 13 січня 2020 року у справі № 910/10734/18, від 15 вересня 2020 року у справі

№ 904/920/19, у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду 08 грудня 2020 року у справі №922/392/20, від 19 листопада 2020 року у справі № 904/3282/16.

Рух справи, межі та підстави касаційного перегляду

Ухвалою Верховного Суду від 29 червня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі.

В ухвалі зазначено, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави передбачені абзацом 2 частини другої статті 389 ЦПК України.

Ухвалою Верховного Суду від 29 жовтня 2021 року справу призначено до судового розгляду.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Суди встановили, що предметом позову у даній справі є визнання недійсним договору іпотеки, укладеного 09 квітня 2019 року між ТОВ «Вісник Трейд» в особі директора ОСОБА_3, та ОСОБА_2 щодо нежитлової будівлі з прибудовами по АДРЕСА_1 , яка належить товариству.

Згідно із пунктом 2.2. Іпотечного договору цим договором забезпечуються зобов`язання за основним договором. Пунктом 1.1.3 Іпотечного договору визначено, що «основний договір» означає договір позики, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 07 лютого 2019 року, за яким строк виконання зобов`язання повернути грошові кошти у розмірі 2 963 400 грн настає 01 липня 2019 року (а.с. 27).

позивач звернулась до суду з позовом про визнання недійсним договору іпотеки, оскільки директор ОСОБА_3 не мав повноважень на укладання оспорюваного договору.

Позивач зазначила, що 20 жовтня 2018 року між нею та ОСОБА_4 укладено договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «Вісник-Трейд», згідно якого ОСОБА_4 передав ОСОБА_1 100 % належного йому статутного капіталу товариства.

21 листопада 2018 року, в день реєстрації за підприємством об`єкту нерухомості, складено відповідний акт приймання передачі частки у статутному товаристві та проведені загальні збори учасників підприємства. На загальних зборах прийнято рішення про звільнення ОСОБА_4 з посади директора підприємства та призначено на цю посаду ОСОБА_1 .

У лютому 2019 року вона випадково дізналась що внесено зміни про склад засновників товариства та вказано керівником ОСОБА_3 , який

в подальшому підписав низку документів стосовно ТОВ «Вісник Трейд», включаючи укладення договору іпотеки на нежитлове приміщення.

Згідно з частиною першою статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 вересня 2018 року у справі

№ 308/11659/16-ц (провадження № 14-391цс18)зазначено, що «враховуючи встановлені судами факти, зокрема обґрунтування позовних вимог учасника ТзОВ «Казка» порушенням процедури вирішення питань, пов`язаних

з розпорядженням майном цього товариства, Велика Палата Верховного Суду доходить висновку, що існує спір учасника (засновника) господарського товариства з цим товариством, пов`язаний зі здійсненням ним діяльності, що, на думку позивача, впливає на її права. Такий спір виник з корпоративних правовідносин, а тому має розглядається за правилами господарського судочинства».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 серпня 2018 року у справі

№ 902/458/16 (провадження № 12-146гс18)зазначено, що «якщо учасник (акціонер) господарського товариства обґрунтовує позовні вимоги про визнання недійсним договору про відчуження майна цього товариства порушенням останнім в ході статутної діяльності корпоративних прав такого учасника (акціонера), то цей спір підвідомчий господарським судам незалежно від того, чи є іншим відповідачем у справі як сторона оспорюваного договору фізична особа».

Подібні за змістом правові висновки викладено в постановах Великої Палати Верховного Судувід 15 жовтня 2019 року у справі № 905/2559/17 (провадження № 12-264гс18), від 11 червня 2019 року у справі № 922/2005/18 (провадження

№ 12-261гс18)

Упостанові Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі

№ 910/10647/18 (провадження № 12-175гс19) вказано, що «у справі, що розглядається, виник спір між позивачем - учасником (засновником) юридичної особи та самою юридичною особою, пов`язаний з діяльністю цією юридичної особи - вчинення нею правочинів у межах господарської діяльності. Якщо учасник юридичної особи обґрунтовує позовні вимоги порушенням своїх корпоративних прав, то такий спір є спором про право управління юридичною особою, має ознаки корпоративного і належить до юрисдикції господарських судів. Такий правовий висновок у подібних правовідносинах викладено

у постановах Великої Палати Верховного Суду від 30 жовтня 2018 року у справі № 905/2445/17, від 9 квітня 2019 року у справі № 916/1295/18 та від 17 грудня 2019 року у справі № 927/97/19, від 7 травня 2020 року у справі № 904/3657/18».

Встановивши, що ОСОБА_1 обґрунтовує позовні вимоги про визнання недійсним договору іпотеки майна господарського товариства порушенням її корпоративних прав як учасника цього товариства, суд першої інстанції зробив правильний висновок, що спір у справі підвідомчий господарським судам незалежно від того, чи є іншим відповідачем у справі як сторона оспорюваного договору фізична особа.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги, з урахуванням меж касаційного перегляду, дають підстави для висновку, що постанова апеляційного суду ухвалена без додержання норм процесуального права. Оскільки апеляційний суд скасував судове рішення, яке відповідає закону, суд касаційної інстанції скасовує судове рішення суду апеляційної інстанції і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України

у постанові суду касаційної інстанції має бути зазначено про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

У частині першій, пункті 1 частини третьої статті 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних

з розглядом справи. До витрат пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 137 ЦПК України розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

На підтвердження понесених витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката, ОСОБА_2 надано копії: договору про надання правової допомоги №28/05/21 від 28 травня 2021 року разом з додатковою угодою № 1, копія акта прийнятих-наданих послуг від 31 травня 2021 року, квитанції АТ КБ «ПриватБанк» від 31 травня 2021 року № 0.0..1, детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом від 04 червня 2021 року, які додатні до касаційної скарги.

Відповідно до копії акта приймання-передачі наданих послуг від 31 травня

2021 року та детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатським об`єднанням «Сидоров та Партнери» на виконання умов договору про надання правової допомоги № 28/05/21 від 28 травня 2021 року в редакції додаткової угоди № 1, всього витрати часу роботи адвоката за даним актом складали

2 години з розрахунку 2 500,00 грн за 1 годину роботи адвоката. За взаємною згодою сторін сума гонорару адвоката становить 5 000,00 грн. ОСОБА_2 сплатив адвокатському об`єднанню «Сидоров та Партнери» 5 000,00 грн за надання правової допомоги.

Оскільки касаційна скарга задоволена та враховуючи документальне підтвердження витрат ОСОБА_2 , пов`язаних з правничою допомогою адвоката у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, Верховний Суд стягує зазначену суму з позивача.

ОСОБА_2 звільнено від сплати судового збору за подання касаційної скарги

у цій справі на підставі пункту 9 частини першої статті 9 Закону України «Про судовий збір».

Тому у зв`язку із задоволенням скарги ОСОБА_2 , судовий збір підлягає стягненню з ОСОБА_1 в дохід держави в розмірі 454,00 грн.

Керуючись статтями 141, 400, 402, 413, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Постанову Черкаського апеляційного суду від 18 травня 2021 року скасувати.

Ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 лютого 2021 року залишити в силі.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5 000,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 454,00 грн.

З моменту прийняття постанови суду касаційної інстанції постанова Черкаського апеляційного суду від 18 травня 2021 року втрачає законну силу.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді: Н. О. Антоненко

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук