Справа № 749/683/20
Номер провадження 2/749/6/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" січня 2021 р. м. Сновськ

Щорський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - Шаповал З.О.

з участю секретаря Мирошниченко А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Сновськ цивільну справу №749/683/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 співвідповідача ОСОБА_4 , про визнання права власності на спадкове майно за законом,-

В С Т А Н О В И В :

14 серпня 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на спадкове майно за законом.

В обгрунтування позову позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_5 , який склав заповіт на ім`я свої онуків, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно в тому числі і на житловий будинок з надвірними будівлями що знаходиться в АДРЕСА_1 ). Позивач є інвалідом другої групи, а тому за вимогами ст. 1241 ЦК України, позивач як повнолітня непрацездатна дитина спадкодавця має право на спадщину, незалежно від змісту заповіту. Позивач звернулась до нотаріальної контори, але нотаріусом їй відмовлено оскільки право власності на нерухоме майно не зареєстровано та відсутній оригінал правовстановлюючого документу. На підставі вказаного позивач просить визнати за нею право власності на 1/4 частину житлового будинку з надвірними будівлями що знаходиться в АДРЕСА_1 ).

Ухвалою суду від 17.08.2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

За клопотанням позивача ухвалою суду від 02.12.2020 року залучено до участі у справі №749/683/20 ОСОБА_4 в якості співвідповідача.

Ухвалою суду від 21.12.2020 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

Позивач у підготовчому судовому засіданні відсутній, в позовній заяві просить справу розглянути без його участі.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовчому судовому засіданні відсутній до суду надав заяву про розгляд справи у його відсутності, проти позовних вимог не заперечує, позов визнає (а.с.98).

Відповідач ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні відсутній, до суду надав заяву про розгляд справи у його відсутності, проти позовних вимог не заперечує, позов визнає (а.с115-118).

Співвідповідач ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні відсутня, до суду надала заяву про розгляд справи у її відсутності, проти позовних вимог не заперечує, позов визнає (а.с.119-121).

Відповідно до ст. 247 ч.2 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_5 , (далі Спадкодавець) (а.с.15,16).

Спадкодавець склав заповіт на ім`я свої онуків, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.61), що не заперечується сторонами.

За життя померли мав житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_2 , що підтверджується довідкою Сновської міської ради від 01.07.2020 року №155 (а.с.26).

Після смерті Спадкодавця відкрилася спадщина на належне йому майно в тому числі і на житловий будинок з надвірними будівлями що знаходиться в АДРЕСА_1 (раніше Сновського та Щорського районів).

Згідно інформаційної довідки від 01.07.2020 року №61 виданої ФОП ОСОБА_6 встановлено, що інвентаризаційна вартість житлового будинку з надвірними будівлями, який знаходиться в АДРЕСА_1 ), складає 76674 грн (а.с.61). Рік забудови будинку до 1992 року.

Державним нотаріусом, відповідно до постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії від 27.06.2020 року № 404/02-31, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на зазначений будинок у зв`язку з неподанням документів необхідних для вчинення нотаріальної дії та відсутністю державної реєстрації прав власності.

Відповідно до статтей 1216; 1217,1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Стаття 3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав та їх обтяжень була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав та їх обтяжень діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав та їх обтяжень.

Згідно з пунктом 3.2 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24 травня 2001 року № 127, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10 липня 2001 року за № 582/5773, не належать до самочинного будівництва індивідуальні ( садибні ) житлові будинки, садові, дачні будинки, господарські ( присадибні ) будівлі та споруди, прибудови до них, зведені до 05 серпня 1992 року.

Отже, позивач може захистити свої права тільки шляхом звернення до суду.

Позивач в червні 2019 року звернулась до нотаріальної контори, із заявою про прийняття спадщини.

Як вбачається зі спадкової справи, яка заведена до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 до Сновської районної державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом звернулись онуки померлого ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та дочка ОСОБА_4 , яка вступила в спадщину за законом. Після чого Державним нотаріусом заведена спадкова справа №101/2019.

Частиною першою статті 1241 ЦК України визначено, що малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Відповідно до роз`яснень, даних в п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" перелік осіб, які мають право на обов`язкову частку, що визначений ст. 1241 ЦК України, є вичерпний і розширеного тлумачення не потребує.

Згідно ч. 3 ст. 75 Сімейного кодексу України, ст. 1 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" непрацездатні - це особи, які досягли встановленого законом пенсійного віку або визнані інвалідами, у тому числі діти-інваліди, а також особи, які мають право на пенсію у зв`язку з втратою годувальника відповідно до закону.

Судом встановлено, що позивач є непрацездатним громадянином оскільки є інвалідом другої групи (а.с.13).

При визначенні розміру обов`язкової частки в спадщині враховуються всі спадкоємці за законом першої черги, увесь склад спадщини, зокрема, право на вклади в банку (фінансовій установі), щодо яких вкладником було зроблено розпорядження на випадок своєї смерті, вартість речей звичайної домашньої обстановки та вжитку, вартість заповідального відказу. За згодою особи, яка має право на обов`язкову частку у спадщині, належна їй частка визначається з майна, не охопленого заповітом. У разі незгоди ця частка визначається з усього складу спадщини.

Зазначене узгоджується з пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», в якому судам роз`яснено, що при визначенні розміру обов`язкової частки в спадщині враховуються всі спадкоємці за законом першої черги.

Отже, за правилами ЦК України до таких спадкоємців слід також відносити спадкоємців, які відмовилися від прийняття спадщини, не прийняли спадщину, усунені від права на спадкування або померли до відкриття спадщини, але в яких є спадкоємці за правом представлення (стаття 1266 ЦК України).

Тобто, при обчисленні розміру обов`язкової частки слід враховувати всіх спадкоємців за законом, які могли б спадкувати, якщо порядок спадкування не був би змінений заповітом.

(Така правова позиція викладена у постанові Верховного суду 25 листопада 2020 року в справі № 292/389/17, провадження № 61-19499 св 19).

А, отже якщо б спадкодавцем не було складено заповіт на онуків, то спадкоємцями на майно були діти спадкодавця: ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . Тобто 50% ( згідно ч.1 ст. 1241 ЦК України) помножуємо на 1/2 частку ( частка кожного спадкоємця, як би не було заповіту), отримуємо 1/4 ( обов`язкова частка у спадщині). А тому частка позивача та співвідповідача становить по 1/4 частки, кожному.

При обставинах, коли у позивача відсутні інші способи захисту цивільних прав та інтересів, чим може бути визнання права відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України позовні вимоги про визнання за позивачем права власності на 1/4 частину житлового будинку з надвірними будівлями що знаходиться в АДРЕСА_1 ), в порядку спадкування за законом.

При обставинах, коли у позивача відсутні інші способи захисту цивільних прав та інтересів, чим може бути визнання права відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, а визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб тому є всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову.

На підставі наведеного та керуючись ст.. ст..1225, 1241, 1297, 1218, 392, ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 258, 259, 265, 273, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 право власності на 1/4 частину житлового будинку з надвірними будівлями що знаходиться в АДРЕСА_1 ), після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку спадкування за законом.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його (проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду або через Щорський районний суд Чернігівської області.

Суддя З.О.Шаповал