Провадження № 2/127/2158/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2021 рокуВінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого - судді Воробйова В.В.,

за участю секретаря Тріща Т.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Вінницькій області, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказів, визнання недійсним контракту, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває вказана цивільна справа.

В судове засідання позивач повторно не з`явилася та про причини неявки суд не повідомила. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Будь-яких заяв від позивача на адресу суду не надходило.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, проте подав до суду клопотання про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, у зв`язку із повторною неявкою в судове засідання без поважних причин.

Відповідач ОСОБА_2 всудове засідання не з`явився та про причини неявки суд не повідомив. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов висновку про те, що клопотання слід задовольнити, а позов - залишити без розгляду з таких підстав.

Згідно з ч.3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Зважаючи на те, що позивач була належним чином повідомлена про дату, час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явилася і не повідомила про причини неявки, слід вважати її неявку в судове засідання як неявку без поважних причин.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, суд звертає увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Між тим, статтею 223 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання осіб (особи), які беруть участь у справі.

Відповідно до вимог ч. 5 цієї статті у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом п.2 ч.3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Зважаючи на те, що позивач, будучи належним чином повідомлена, повторно не з`явилася в судове засідання, не повідомила про причини неявки, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду, оскільки неявка позивача перешкоджає вирішенню спору.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що клопотання представника відповідача слід задовольнити, а позовну заяву у вказаній цивільній справі -залишити без розгляду, оскільки відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі наведеного вище та керуючись ст.ст. 131, 200, 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Вінницькій області, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказів, визнання недійсним контракту, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Вінницького апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: