19.11.2021 ЄУН №389/1226/19
номер провадження №2-п/389/8/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2021 року Знам`янський міськрайонний суд

Кіровоградської області

у складі:

головуючого судді Українського В.В.

за участю секретаря судового засідання Гой І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду міста Знам`янка Кіровоградської області в режимі відеоконференції заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11.07.2019 по справі №2/389/309/19, -

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області у справі №2/389/309/19 ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики.

Свої вимоги мотивував тим, що заочним рішенням суду від 11.07.2019 вимоги позивача задоволені та стягнуто з ОСОБА_1 борг за договором позики в сумі 336000 гривень. Про розгляд справи не знав, про винесене рішення дізнався випадково після отримання дружиною ухвали Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, якою задоволено подання державного виконавця в справі 216/2153/21 про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно із своєю дружиною. Повний текст рішення отримав 02.09.2021, тому просить визнати поважною причину пропуску строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення та поновити його. Про судовий розгляд справи повідомлений не був, тому не міг подати заперечення на позовну заяву та надати пояснення на час винесення судового рішення. Заперечує проти задоволення позовних вимог, так як розписка не містить дати отримання коштів, оскільки кошти ним не отримані. Маючи намір отримати кошти він написав розписку, однак фактично передача коштів так і не відбулась.

Крім того вказав, що якщо б отримав ухвалу про відкриття провадження у справі, то надав би суду заперечення проти позовних вимог та заявив клопотання про застосування позовної давності, строк якої сплив, так як строк повернення грошових коштів відповідно до розписки 02.05.2014, а з позовом позивач звернувся до суду 23.04.2019.

На підставі викладеного просить суд скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Заявник в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву, відповідно до якої підтримав свої вимоги та просить суд проводити розгляд справи без його участі.

Представник позивача в судовому засіданні заперечила проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення та просить відмовити в задоволенні такої заяви.

Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, суд встановив наступне.

Заочним рішенням Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11.07.2019 позов ОСОБА_3 задоволений та стягнуто з ОСОБА_1 борг за договором позики в розмірі 336000 гривень.

Заявник 02.09.2021 подав до суду заяву про видачу копії рішення по справі та отримав таку копію.

Згідно ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Серед основних засад судочинства, згідно з п.9 ч.2 ст.129 Конституції України, є «обов`язковість рішень суду».

Обов`язковими судовими рішеннями є лише ті, що набрали законної сили, тобто набули статусу остаточних.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі Преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу resjudicata - принципу остаточності рішень суду.

Цей принцип наголошує, що жодна із сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Відповідно до ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

З матеріалів справи вбачається, що про розгляд справи відповідач повідомлявся за адресою місця реєстрації Кіровоградська область Кропивницький район с. Веселий Кут, яка вказана в позові, в розписці про отримання коштів власноручно самим відповідачем та підтверджена довідкою про реєстрацію місця проживання виданою Дмитрівською сільською радою Кіровоградської області 20.05.2019.

В судові засідання, призначені на 20.06.2019 та на 11.07.2019 року відповідач не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надійшло як і заперечень проти позову, у зв`язку з чим суд, керуючись положеннями ст. 280 ЦПК України, ухвалив заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Разом з цим, за змістом положень статті 288 ЦПК України умовою перегляду заочного рішення є не лише встановлення судом при розгляді відповідної заяви обставин того, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, а одночасно судом має бути встановлено, що докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто ці дві обставини мають існувати одночасно.

Відповідно до роз`яснень Верховного Суду України (лист від 01 травня 2007 року "Практика ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах") другу умову слід розуміти таким чином, що відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення посилається на такі обставини та на такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку. Заочне рішення не може бути скасовано лише на підставі поданої відповідачем заяви та його усних доводів, які не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі.

Відповідач заперечує отримання коштів в борг від позивача. Вказує, що маючи намір отримати кошти, він написав розписку, але фактично передача коштів не відбулася, акту прийому-передачі коштів сторони не укладали.

Згідно зі ст.1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики). При цьому, договір позики є укладеним з моменту передання грошей.

Відповідно до ст.1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян. При цьому, на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми.

На підставі викладеного та враховуючи власноручно написану відповідачем розписку, що він не заперечує та визнав у заяві про перегляд заочного рішення, у суду не виникло сумнівів у передачі грошових коштів.

В заяві про перегляд заочного рішення заявник просить скасувати заочне рішення посилаючись на те, що судом було ухвалено рішення без урахування дійсних обставин справи, що на думку суду є підставою для оскарження судового рішення в апеляційному порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 189, 287,260 ЦПК України суд,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11.07.2019 по справі №2/389/309/19 -залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її проголошення.

У відповідності до ч.4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складений 19.11.2021.

Суддя В.В. Український