Ухвала
19 січня 2021 року
м. Київ

справа № 359/9212/19
провадження № 61-18737ск20
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Русинчука М. М. розглянув касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , треті особи: Київське квартирно-експлуатаційне управління, Головне квартирно-експлуатаційне управління Збройних Сил України, про скасування рішення житлової комісії військової частини про зняття з квартирного обліку та зобов`язання поновити на квартирному обліку,
ВСТАНОВИВ:
15 грудня 2020 року (згідно штемпеля на поштовому конверті) Військова частина НОМЕР_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року у вказаній справі, з пропуском строку на касаційне оскарження і без сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Ухвалою Верховного Суду від 23 грудня 2020 року касаційну скаргу залишено без руху, надано заявнику строк для усунення її недоліків 10 днів з моменту отримання ухвали.
05 січня 2021 року (згідно відтиску на поштовому конверті) Військова частина НОМЕР_1 надіслала клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження і про відстрочення сплати судового збору.
Вирішення питання щодо поновлення строку на касаційне оскарження.
Клопотання мотивоване тим, що строк пропущений з поважних причин, оскільки повний текст оскарженого судового рішення складено і оприлюднено на сайті ЄДРСР 08 грудня 2020 року.
Відповідно до частин першої, другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Зважаючи на те, що оскаржену постанову оприлюднено на сайті ЄДРСР 08 грудня 2020 року, доводи касаційної скарги свідчать про наявність поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження.
Вирішення питання щодо відстрочення сплати судового збору
Клопотання мотивовано тим, що Військова частина є бюджетною установою, фінансування якої залежить від державного бюджету, враховуючи початок нового звітного періоду і формування кошторису не має можливості сплатити судовий збір.
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, Закон України «Про судовий збір» не передбачає можливості відстрочення сплати судового збору для юридичних осіб.
Згідно з частиною другою статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Враховуючи те, що недоліки касаційної скарги не усунуто, а саме не доплачено судовий збір, суд дійшов висновку про наявність підстав продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 127, 260 ЦПК України
УХВАЛИВ:
Клопотання Військової частини НОМЕР_1 про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.
Поновити Військовій частині НОМЕР_1 строк на касаційне оскарження на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року.
У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року відмовити.
Продовжити Військовій частині НОМЕР_1 строк для усунення недоліку касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя М. М. Русинчук