"18" січня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В. розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, цивільну справу за позовом Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про стягнення суми боргу,
04.11.2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла цивільна справа за позовом Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про стягнення суми боргу.
Відповідно до позовних вимог, позивач просить суд: стягнути з ОСОБА_1 суму боргу у розмірі 9192,59 грн. на користь Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат,та понесені судові витрати в сумі 2102,00 грн.
Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що 13 жовтня 2016 року до Управління звернулась ОСОБА_1 , із заявою про призначення житлової субсидії. В декларації про доходи і витрати осіб, які звернулись за призначенням субсидії ОСОБА_1 зазначила себе. Рішенням від 09.02.2017 року уповноваженому власнику квартири АДРЕСА_1 призначено житлову субсидію. Черговий раз, відповідач звернулась до управління з заявою про призначення житлвої субсидії 22 жлвтня 2018 року. В декларації про доходи та витрати осіб, що звернулися за призначенням житлової субсидії ОСОБА_1 зазначила себе. В січні 2020 року набрав чинності Закон України «Про верифікацію та моніторинг державних виплат». В результаті моніторингу соціальних витрат та при опрацюванні особової справи відповідача, Управлінням виявлено, що згідно витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва №121513888 від 06.05.2020 року, за період з 01.01.2019 року по 30.04.2020 рік за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано дві особи: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з 13.09.2019 року. Відповідач, не надав відповідну інформацію до управління про всіх зареєстрованих осіб у домогосподарстві, тому у зв`язку зі змінами у складі зареєстрованих осіб переплата житлової субсидії за період з 01.10 2019 року по 30.04.2020 рік складає 9192,59 грн., яку позивач просить стягнути з відповідача.
Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 12 листопада 2020 року, провадження у цивільній справі відкрито за правилами спрощеного провадження без виклику сторін, та роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи, та наслідки їх неподання.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі від разом із доданими до неї документами отримана відповідачем особисто, станом на 18.01.2021 року, відповідач, процесуальним правом подати відзив на позовну заяву не скористався.
01 грудня 2020 року третя особа - Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, направив на адресу Дніпровського районного суду міста Києва пояснення по суті справи, відповідно до яких позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.
Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення.
Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.
Положення «Про порядок призначення житлових субсидій», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів від 21 жовтня 1995 року №848, визначає механізм використання коштів, передбачених у державному бюджеті Мінсоцполітики для виплати пільг і житлових субсидій громадянам на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого та рідкого пічного побутового палива і скрапленого газу у грошовій формі, умови призначення та порядок надання громадянам житлових субсидій.
Згідно п. 3 Положення, житлова субсидія є безповоротною адресною державною соціальною допомогою вразливим споживачам житлово-комунальних послуг - мешканцям домогосподарств, що проживають в житлових приміщеннях (будинках) і не можуть самотужки платити за житлово-комунальні послуги, оплачувати витрати на управління багатоквартирним будинком та витрати на комунальні послуги в такому будинку. Суми призначеної, але не виплаченої у зв`язку із смертю одержувача житлової субсидії виплачуються одному із членів домогосподарства, з урахуванням яких призначалася субсидія.
Право на отримання житлової субсидії мають громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які на законних підставах перебувають на території України (далі - громадяни), що проживають у житлових приміщеннях (будинках).
Згідно п. 9 Положення, Заяви про призначення та надання житлової субсидії у грошовій формі за формою, встановленою Мінсоцполітики (далі - заява), з необхідними документами приймаються від громадян структурними підрозділами з питань соціального захисту населення. З 1 січня 2021 р. заяви з необхідними документами приймаються від громадян структурними підрозділами з питань соціального захисту населення районних держадміністрацій лише у разі надіслання їх поштою або в електронній формі (через офіційний веб-сайт Мінсоцполітики, інтегровані з ним інформаційні системи органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування або Єдиний державний веб-портал електронних послуг).
Як вбачається з матеріалів справи, 13 жовтня 2016 року, ОСОБА_1 звернулась до Управління з заявою про призначення житлової субсидії з надання житлово - комунальних послуг за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 9)
09 лютого 2017 року Управління винесено рішення про призначення субсидії ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 10)
Згідно з Витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих / знятих з реєстрації осіб у житловому приміщенні, у кв. АДРЕСА_1 крім відповідача з 13.09.2019 року заресєстрована ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . (а. с. 14)
Відповідно до п. 24 Положення, житлова субсидія розраховується на всіх членів домогосподарства, до складу домогосподарства включаються всі особи, що зареєстровані в житловому приміщенні (будинку) (для орендарів, внутрішньо переміщених осіб - особи, які фактично проживають). На таких осіб розраховуються соціальні норми житла та соціальні нормативи житлово-комунального обслуговування і їх доходи враховуються під час призначення житлової субсидії. Під час призначення житлової субсидії враховуються також доходи членів сім`ї особи із складу домогосподарства у разі, коли їх зареєстроване (фактичне) місце проживання відмінне від адреси домогосподарства (крім доходів одного з подружжя, якщо обом більше 60 років і вони проживають у сільській місцевості або селищах міського типу, доходів батьків у разі призначення субсидії студентам, які зареєстровані у гуртожитку за місцем навчання, та доходів одного з батьків дитини у разі призначення субсидії другому з батьків з дитиною у разі, коли батьки розлучені або не перебували у шлюбі, а також осіб, які вважаються безвісно відсутніми за рішенням суду або мають правовий статус осіб, зниклих безвісти). При цьому соціальні норми житла та соціальні нормативи житлово-комунального обслуговування за адресою домогосподарства на таких осіб не розраховуються.
03 червня 2020 року та 07 серпня 2020 року управління зверталось до відповідача з вимогою повернути грошові кошти у вигляді наданої житлової субсидії у розмірі 9192,59 грн., однак вказані вимоги залишились без належного реагування зі сторони відповідача (а.с. 19, 21)
10 липня 2020 року відповідач зверталась до управління з вимогою здійснити розстрочку по сплаті заборгованості по субсидії (а. с. 20), однак ніяких платежів зі сторони відповідача до управління не надходило.
Відповідно до п. 49 Положення, громадянин несе відповідальність за подані відомості про доходи, майно, що вплинули або могли вплинути на встановлення права на призначення житлової субсидії та на визначення її розміру.
Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно ст. 1212 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача. (ст. 1215 Цивільного кодексу України)
Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
За таких обставин, оцінивши докази, подані сторонами, встановивши характер спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що позов Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про стягнення суми боргу є обґрунтованим та таким підлягає задоволенню в повному обсязі, оскільки відповідач при зверненні до Управління про надання житлової субсидії не вказала дані, які є підставою для для зміни розміру субсидії.
В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України суд присуджує стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2102,00 грн., які сплачені позивачем при зверненні з даним позовом до суду.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 1166, 1212, 1215 Цивільного кодексу України, ст.ст. 76-81, 89, 141, 178, 258, 259, 263-265, 268, 273, 275, 279, 354, 355 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про стягнення суми боргу задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, суму боргуу розмірі 9192 (дев`ять тисяч сто дев`яносто дві) гривні 59 копійок.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2102,00 грн.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст рішення складено 18.01.2021 року.
Учасники справи:
Відповідач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ).
Суддя