У Х В А Л А

20 січня 2021року м. Київ

Справа № 757/21768/14-ц

Провадження: № 22-ц/824/2420/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т.О., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на заочне рішення Печерського районного суду міста Києва від 17 листопада 2019 року та на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 01 вересня 2020 року,

у справі за позовом ОСОБА_2 , опікуном якої є ОСОБА_3 , до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , Комунального підприємства по утриманню житлового господарства Печерського району «Липкижитлосервіс» при Печерській районній в м. Києві державній адміністрації в особі виконуючого обов`язки директора Викова Г., Печерського районного відділу Головного управління Держаної міграційної служби України в місті Києві, третя особа: Служба у справах дітей Печерської в м. Києві районної державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та примусового зняття з реєстраційного обліку,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Печерського районного суду міста Києва від 17 листопада 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Визнано ОСОБА_4 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, в квартирі АДРЕСА_1 .

Зобов`язано Печерський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в м. Києві примусово зняти з реєстраційного обліку ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_1 .

Визнано право приватної власності за ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1

Не погодившись із таким судовим рішенням суду, 16 січня 2020 року адвокат Джерелюк Ю.В. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 липня 2020 року апеляційну скаргу адвоката Джерелюка Ю.В. в інтересах ОСОБА_1 повернуто як передчасно подану.

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 07.11.2019 року разом з клопотанням про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 07 листопада 2019 року у справі.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 01 вересня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 07.11.2019 року залишено без розгляду.

28 вересня 2020 року ОСОБА_1 подала до суду апеляційну скаргу, яка містить вимоги щодо скасування як заочного рішення Печерського районного суду міста Києва від 17 листопада 2019 року, так і ухвали Печерського районного суду міста Києва від 01 вересня 2020 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 грудня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху з наданням строку, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання скаржником копії даної ухвали,для подання до суду апеляційної скарги у новій редакції із визначенням лише одного об`єкту оскарження, яким є ухвала Печерського районного суду міста Києва від 01 вересня 2020 року

На виконання вищевказаної ухвали суду, 18 січня 2020 року ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_1 подав до суду заяву про усунення недоліків разом із апеляційною скаргою у новій редакції з її копіями відповідно до кількості учасників справи.

Вирішуючи питання про можливість відкриття апеляційного провадження, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.ч. 2 ст. 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її без розгляду (ч. 4 ст. 183 ЦПК України).

Відповідно ч.ч. 3,4 ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

До апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Згідно п. 1 ч. 5 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Згідно статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», відповідно до якого Конституцію України доповнено статтями 131-1 та 131-2 щодо здійснення представництва у судах.

Згідно з частиною 2 статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Підпунктом 11 пункту 16-1 розділу ХV Перехідних положень Конституції Українивстановлено, що представництво відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції здійснюється виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції - з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Таким чином, з 01 січня 2018 року представництво в судах апеляційної інстанції у справах, провадження в яких розпочате після 30 вересня 2016 року, має здійснюватися виключно адвокатами.

Згідно статті 15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

За змістом статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

В частині четвертій статті 62 ЦПК України зазначено, що повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Як убачається з матеріалів справи, заяву про усунення недоліків та апеляційну скаргу у новій редакції підписано та подано представником скаржника ОСОБА_1 ОСОБА_5 . На підтвердження своїх повноважень представляти інтереси та діяти від імені ОСОБА_1 ОСОБА_5 долучив до заяви копію довіреності, в якій не зазначено, що останній має статус адвоката. Інших доказів на підтвердження у ОСОБА_5 статусу адвоката в матеріалах справи немає.

Відповідно до частини 4 статті 131-2 Конституції України законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до частини 6 статті 19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 2 статті 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Статтею 274 ЦПК України визначено справи, що розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження. Частиною четвертою вказаної статті визначено спори, за якими не можуть бути розглянуті справи у порядку спрощеного провадження. Так, пунктом 1 частини четвертої статті 274 ЦПК України встановлено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.

Зі змісту позовної заяви убачається, що предметом позову є визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та примусового зняття з реєстраційного обліку, отже, дана цивільна справа не є малозначною, а відтак, відповідно до статті 274 ЦПК України, не може розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження.

Так, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 07 серпня 2014 року та, після передачі справи на повторний автоматичний розподіл справ згідно ст. 14 ЦПК України у зв`язку з закінченням повноважень судді Москаленко К.О. в межах п`ятирічного строку, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04 червня 2018 року справа за позовом ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , КП по утриманню житлового господарства Печерського району «Липкижитлосервіс» при Печерській районній в м. Києві державній адміністрації в особі виконуючого обов`язків директора Бикова Г., про визнання особи, що втратила право користування жилим приміщенням та примусового зняття з реєстраційного обліку була призначена до розгляду за правилами позовного (загального) провадження.

Наведені обставини виключають можливість представництва в суді на підставі довіреності особою, що не є адвокатом, отже, підписувати та подавати апеляційні скарги, заяви та інші процесуальні документи у даній цивільній справі має право виключно учасник справи або його представник, який має статус адвоката.

Наразі судом апеляційної інстанції вирішується питання щодо відкриття апеляційного провадження за скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 01 вересня 2020 року, а тому досліджується апеляційна скарга у новій редакції в контексті положень статті 357 ЦПК України.

Ураховуючи, що докази на підтвердження повноважень представника ОСОБА_5 як адвоката ОСОБА_1 в матеріалах справи відсутні та до заяви про усунення недоліків такі докази не додані, суд доходить висновку про повернення апеляційної скарги ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 01 вересня 2020 року, як такої, що підписана особою, яка не має права її підписувати у відповідності до ч. 5 ст. 357 ЦПК України.

При цьому, слід зазначити, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_1 повторно звернутись з апеляційною скаргою, оформленою відповідно до вимог статті 356 ЦПК України з урахуванням положень чинного законодавства щодо представництва в суді.

Частиною 2 статті 127 ЦПК України передбачено, що, встановлений судом процесуальний строк, може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно з ч. 3 ст. 127 ЦПК України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого судом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

З огляду на викладене, та з метою не допущення порушення основних засад цивільного судочинства, а саме забезпечення права на апеляційний перегляд справи, суд вважає за необхідне продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, визначений судом в ухвалі від 24 грудня 2020 року, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Керуючись ст. ст. 127, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 01 вересня 2020 року повернути особі, яка її подала.

Продовжити ОСОБА_1 іпроцесуальний строк, встановлений ухвалою Київського апеляційного суду від 25 грудня 2020 року, для подання до суду апеляційної скарги у новій редакції з її копіями відповідно до кількості учасників справи, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити скаржнику, що у випадку неподання до суду апеляційної скарги у новій редакції у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала може бути оскаржена протягом тридцяти днів у касаційному порядку до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Суддя: Т.О. Невідома