Справа № 297/724/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2021 року м. Берегове

Берегівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого МИХАЙЛИШИН В. М., за участю секретаря Вейг А.С., позивача ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зміну розміру та способу стягуваних аліментів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Берегівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_3 про зміну розміру та способу стягуваних аліментів, а саме змінити встановлений рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.04.2016 року по справі № 308/740/16-ц розмір та спосіб стягуваних аліментів з 1/3 частки всіх заробітків щомісячно до досягнення дитиною повноліття на аліменти у твердій грошовій сумі в розмірі по 1197,50 гривень щомісяця, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Позовна заява мотивована тим, що з часу ухвалення судом рішення про стягнення аліментів положення позивача змінилося, а саме: він втратив роботу, вдруге одружився і від вказаного шлюбу у нього народився син. Також, позивач зазначив, що на його положенні відобразилися карантинні обмеження.

Ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області від 24.05.2021 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено до підготовчого засідання.

02 липня 2021 року до Берегівського районного суду Закарпатської області надійшов відзив відповідачки ОСОБА_3 , в якому просила відмовити у задоволенні позову та відхилити аргументи, доводи і докази позивача.

Ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області від 02.08.2021 року підготовче засідання закрито та призначено справу до розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 підтримав позовні вимоги з підстав, зазначених у позові. При цьому, не бажав уточнити позовні вимоги щодо заміни неналежного відповідача, тобто вважав за необхідне залишити пред`явлені позовні вимоги до ОСОБА_3 , розуміючи, що вірним по батькові є ОСОБА_4 .

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позовних вимог повністю, оскільки позивач зобов`язаний утримувати неповнолітню дитину. Разом з цим уточнила, що її вірними прізвищем, іменем та по батькові є ОСОБА_5 .

Заслухавши пояснення сторін та вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; (пункти 1 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України).

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).

У частині першій статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частинами 1-3 статті 51 ЦПК України, визначено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Згідно рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.04.2016 року по справі № 308/740/16-ц шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 розірвано та стягнуто з ОСОБА_2 на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 аліменти в розмірі 1/3 частки всіх його заробітків щомісячно до досягнення дитиною повноліття.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов аналогічного висновку у своїй постанові від 30 січня 2020 року у справі № 761/30025/16-ц провадження № 61-43404св18.

Отже, враховуючи, що позивачем не було заявлено клопотання про заміну неналежного відповідача, незважаючи на те, що останньому достеменно відомо прізвище, ім`я та по батькові належного відповідача, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовної заяви слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 141, 180, 181, 192 СК України, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 265, 268, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), мешканця АДРЕСА_1 до ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ), мешканки АДРЕСА_2 про зміну розміру та способу стягуваних аліментів - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга може бути подана до Закарпатського апеляційного суду через Берегівський районний суд Закарпатської області.

Суддя Віталій МИХАЙЛИШИН