Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
У Х В А Л А

іменем України

"22" січня 2021 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Орєхова О. І.

за участі секретаря- Сокур О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні по цивільній справі № 357/14070/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, -

В С Т А Н О В И В:

13 січня 2021 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області в електронній формі звернувся позивач ОСОБА_1 з заявою про виправлення описки в судовому рішенні від 30 листопада 2020 року по цивільній справі № 357/14070/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики. В своїй заяві ОСОБА_1 зазначив, що у судовому рішенні було допущено технічну описку, а саме: невірно зазначено адресу його проживання « АДРЕСА_1 » .

Згідно розпорядження голови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області № 8 від 21 грудня 2020 року з 24 грудня 2020 року прийом матеріалів справ цивільного та адміністративного судочинства призупинено до кінцевого формування статистичних звітів в автоматизованому режимі.

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду після формування статистичних звітів, та була передана на розгляд судді Орєхову О.І. 19 січня 2021 року згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному суду від 18 січня 2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допушенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущені описки не впливають на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Вивчивши заяву, оглянувши матеріали цивільної справи № 357/14070/19 № провадження 2/357/747/20, суд дійшов висновку, що вона підлягає задоволенню з наступних підстав.

30 листопада 2020 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області було розглянуто у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики та винесено рішення про задоволення заявлених позовних вимог. Стягнуто з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 суму боргу за договором позики від 01.09.2019 року у розмірі 13 200 ( тринадцять тисяч двісті ) доларів США, у розмірі 5 200 ( п`ять тисяч двісті ) Євро, витрати понесені на правову допомогу у розмірі 1 300 гривень, витрати понесені на правничу допомогу в розмірі 6 300 гривень та витрати понесені по сплаті судового збору у розмірі 4 474,95 гривень.

Рішення суду набрало законної сили 31 грудня 2020 року.

Встановлено, що в резолютивній частині рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30 листопада 2020 року у цивільній справі № 357/14070/19 судом було помилково зазначено найменування вулиці адреси проживання позивача «вул. Шкільна» замість правильної «вул. Шевченка».

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що допущена в судовому рішенні описка впливає на можливість його реалізації, а її виправлення не змінює рішення та не впливає на його суть іншим чином, тому необхідно виправити в резолютивній частині рішення суду від 30 листопада 2020 року по цивільній справі № 357/14070/19 № провадження 2/357/747/20 виявлену технічну описку.

Керуючись ст. 259-261, 269, 352-354 ЦПК України, постанова Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні по цивільній справі № 357/14070/19, задовольнити.

Виправити описку в рішенні суду від 30 листопада 2020 року по цивільній справі № 357/14070/19 № провадження 2/357/747/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, а саме, в резолютивній частині рішення зазначити найменування вулиці адреси проживання позивача ОСОБА_1 « АДРЕСА_2 ».

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення суду від 30 листопада 2020 року.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

СуддяО. І. Орєхов