У Х В А Л А

17.11.2021 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А.Ю. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2021 року позивач ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернувся до суду із вищевказаним позовом, в якому просить суд зняти арешт: 1) з всього нерухомого майна ОСОБА_1 , накладеного в рамках виконавчого провадження № 5496в5469 державним реєстратором Огер Оленою Анатолівною, на підставі постанови про арешт майна боржника серії ВП № 54965469 від 23.10.2017 року; 2) всього рухомого майна ОСОБА_1 , накладеного в рамках виконавчого провадження № 54965469 державним реєстратором Огер Оленою Анатолівною, на підставі постанови про арешт майна боржника серії ВП № 54965469 від 23.10.2017 року; 3) нерухомого майна ОСОБА_1 , а саме 1/3 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого реєстратором: Київська обласна філія державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України, 02.03.2010 року за № 9573716 на підставі постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, б/н, 25.12.2009, міський відділ ДВС Білоцерківського МРУЮ.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Відповідно до статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідно до роз`яснень п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справа «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року № 5, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

З матеріалів справи вбачається, що арешти, про зняття яких просить позивач, застосовані Білоцерківським міським відділом ДВС ГТУЮ у Київській області в межах виконавих проваджень: 1) № 54965469 від 23.10.2017 року при виконанні виконавчого напису приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В.А. № 20091 від 18.09.2017 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ "Укрсоцбанк" заборгованості за кредитним договором у розмірі 376 791,64 грн.; 2) № 14992203 при виконанні виконавчого листа Білоцерківського міськрайонного суду Київської області № 2-5477 від 15.07.2009 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь АБ "Брокбізнесбанк" заборгованості в сумі 1 377,31 грн.

При цьому, звертаючись до суду з позовом, позивачем не визначено належне коло осіб, яких може стосуватися вимога про зняття арешту, в тому числі не залучено до участі у розгляді справи відповідний належний орган державної влади, який здійснював (здійснює) виконання виконавчих проваджень - в якості третьої особи, а також відповідних стягувачів або їх правонаступників, в інтересах яких здійснювались вказані виконавчі провадження - в якості відповідачів. Натомість, позивач визначив відповідачем саме Білоцерківський районний відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) за відсутності належного обгрунтування порушення цим органом прав та інтересів позивача.

Отже, оскільки державним виконавцем було накладено арешт в інтересах стягувачів (стягувача) за виконавчими документами, тому належними відповідачами у даному спорі мають бути визначені саме стягувачі за виконавчими документами, що перебувають на примусовому виконанні.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч викладеному, в позовній заяві зазначено про подання до суду копій наявних у позивача оригіналів документів, завірених його підписом, однак копії письмових доказів, які додані до позовної заяви не засвідченні у встановленому законом порядку.

Отже, вважаю за необхідне звернути увагу позивача на недоліки позову та надати йому строк для їх усунення шляхом подання уточненої позовної заяви з визначеним належним колом сторін та поданням належних чином засвідчених копій письмових доказів.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому вказану заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

Керуючись ст. 175, 177, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківського районного відділудержавної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяА. Ю. Цуранов