КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/1143/21
УХВАЛА

17.11.2021 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Петренка В.С.,

за участю секретаря Ратовської А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Одесі цивільну справі за позовом

ОСОБА_1

до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженого Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС»,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко Інни Леонтіївни

про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за кредитним договором та договору відступлення прав вимоги за договором іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

25.11.2020 року ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженого Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко Інни Леонтіївни, в якій просить суд визнати недійсними договори про відступлення прав вимоги №2245/К та №2245/К/1 від 13.05.2020 року, укладений між ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК» (код ) та ТОВ «УКРДЕБТ ПЛЮС» (код ) в частині відступлення права вимоги за договором про надання споживчого кредиту №0шід 25.64.2008 року;визнати недійсними договори про відступлення прав вимоги №2245/К та №2245/К/1 від 13.05.2020 року укладений між ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК» () та ТОВ «УКРДЕБТ ПЛЮС» () в частині відступлення права вимоги за договором іпотеки від 25.04.2008 року, а також стягнути з відповідачів у солідарному порядку витрати по сплаті судового збору.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 26.11.2020 рокубуло прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявоюОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженого Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко Інни Леонтіївни про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за кредитним договором та договору відступлення прав вимоги за договором іпотеки. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання.

У підготовче засідання 27.01.2021 року з`явився представник позивача, однак для повторного виклику відповідачів та третьої особи підготовче засідання було відкладено на 04.03.2021 року.

У підготовче засідання 04.03.2021 року з`явився представник позивача, однак для надання можливості представнику відповідача ознайомитися з матеріалами справи підготовче засідання було відкладено на 17.03.2021 року.

У підготовчому засіданні 17.03.2021 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 21.04.2021 року.

Згідно довідки секретаря судового засідання від 21.04.2021 року у зв`язку із відключенням електроенергії, що призвело до неможливості фіксування судового процесу технічними засобами, судове засідання у цивільній справі №947/34921/20 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженого Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко Інни Леонтіївни про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за кредитним договором та договору відступлення прав вимоги за договором іпотеки відкладено на 07.06.2021 року.

У судове засідання 07.06.2021 року позивач не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, 04.06.2021 року представник позивача надіслав на електронну адресу суду заяву про відкладення розгляду справи, однак, оскільки до заяви не було додано доказів поважності відсутності у судовому засіданні, причини неявки представника позивача було визнано неповажними, розгляд справи було відкладено на 06.09.2021 року.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 01.09.2021 року, за заявою представника відповідача Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції, судове засідання по цивільній справі №947/34921/20 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженого Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко Інни Леонтіївни про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за кредитним договором та договору відступлення прав вимоги за договором іпотеки, яке призначене на «06» вересня 2021 року о 10 годині 00 хвилин ухвалено провести в режимі відеоконференцзв`язку з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon».

Згідно акту про неможливість проведення відеоконференцзв`язку, складеного секретарем судового засідання, у зв`язку з відсутністю вільних залів, які оснащені технічними засобами для проведення відеоконференцзв`язку, судове засідання 06.09.2021 року провести неможливо.

Розгляд справи було відкладено на 11.10.2021 року.

У судове засідання 11.10.2021 року позивач або його представник не з`явились, про час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, про поважність причин відсутності суд не повідомили, у зв`язку з чим, у судовому засіданні судом було визнано неповажними причини неявки позивача та його представника, судове засідання відкладено на 17.11.2021 року.

У судове засідання 17.11.2021 року позивач або його представник знову не з`явились, про час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, про поважність причин відсутності суд не повідомили, будь-яких клопотань щодо відкладення розгляду справи або клопотань про розгляд справи за їх відсутності не надали.

При цьому, суд зазначає, що судові повістки, які були надіслані на адресу позивача, зазначену ним у позовній заяві, були повернуті поштою із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім того, судові повістки надсилалися також на офіційну електронну адресу позивача, зазначену ним у позовній заяві.

Відповідно до ч.6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до п.1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день вручення судової повістки під розписку.

Відповідно до п.4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Частиною 4 статті 130 ЦПК України визначено, що у разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 127 ЦПК України часом вручення повістки вважається день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Так, до повноваження суду не віднесено встановлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т. п., з урахуванням конкретних обставин справи, можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

На підставі вищезазначених положень, а також враховуючи наявність в матеріалах справи письмових заяв та клопотань позивача, суд дійшов висновку, що позивач належним чином повідомлений про розгляд справи.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що неотримання судової повістки позивачем, та повернення її до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» є наслідком свідомого діяння (бездіяльності) позивача щодо їх належного отримання, тобто є власною волею позивача.

У даному випадку судом також враховано, що за приписами частини 1 статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Враховуючи наведене, суд зазначає, що позивач не був позбавлений права та можливості ознайомитись та отримати інформацію щодо справи на веб-сторінці офіційного веб-порталу судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/.

У зв`язку з цим, суд також звертається до практики Європейського суду з прав людини, зокрема mutatis mutandis до висновку ЄСПЛ у рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п. 41) стосовно того, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що позивач про час та місце судових засідань повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до ч. 1 та ч.2 ст. 210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження у справі було відкрито 26.11.2020 року, тобто справа перебуває в провадженні суду вже майже рік, при цьому, підготовче провадження було закрито тільки 17.03.2021 року, і суд призначив справу до розгляду по суті, однак позивач або його представник жодного разу не були присутніми у судових засіданнях, про час та місце яких вони повідомлені належним чином.

Неприбуття у судові засідання належним чином повідомленого позивача або його представника розцінюється судом як намір затягування розгляду справи та свідчить про втрату інтересу позивача до справи.

При цьому, суд зазначає, що необґрунтоване затягування розгляду справи суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що позивач або його представник жодного разу не з`явились в судові засідання, про час та місце яких повідомлені належним чином, та, з урахуванням відсутності у суду доказів поважності неприбуття у судові засідання позивача або його представника, позовна заява ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженого Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко Інни Леонтіївни про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за кредитним договором та договору відступлення прав вимоги за договором іпотеки, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженого Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко Інни Леонтіївни про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за кредитним договором та договору відступлення прав вимоги за договором іпотеки залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати сторонам для відома.

Ухвала набирає законної сили в момент її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Петренко В. С.