Справа № 274/7262/20 Провадження № 2/0274/2033/20 РІШЕННЯ
18.01.2021 м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б. (далі - Суд), за участю секретаря судового засідання Соломянюк Л.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Бердичівський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про звільнення майна з-під арешту,-
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, у якому просить звільнити з-під арешту квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , накладеного на підставі постанови державного виконавця Бердичівського МРВ ДВС ГТУЮ в Житомирській області Костюкової В.В. №АА 287208 від 11.05.2005.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що квартира перебуває у спільній сумісній власності її та ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_6 та ОСОБА_3 . ОСОБА_4 . Спадщину відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 25.04.2015 прийняла ОСОБА_6 та її мати ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати ОСОБА_6 та ОСОБА_3 . ОСОБА_5 . Спадщину відповідно до свідоцтва про право на спадщину прийняли її діти ОСОБА_6 та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 помер брат ОСОБА_6 та ОСОБА_3 . ОСОБА_6 . Дана обставина стала підставою для відкриття спадщини, а отже і для звернення до нотаріуса для оформлення спадкових прав. Проте, під час вчинення нотаріальних дій щодо оформлення спадщини після смерті брата ОСОБА_6 та ОСОБА_3 було повідомлено ту обставину, що на дану квартиру зареєстровано обтяження у вигляді заборони відчуження. Підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідних відомостей стала постанова державного виконавця Бердичівського МРВ ДВС ГТУЮ в Житомирській області Костюкової В.В. №АА 287208 від 11.05.2005 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження. Дана постанова винесена в ході виконавчого провадження, відкритого по виконанню виконавчого листа №2-1151, виданого Бердичівським міськрайонним судом від 05.10.2000 щодо стягнення з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 аліментів на утримання дитини, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Між тим, накладення з метою звернення стягнення на майно ОСОБА_6 арешту на всю квартиру суперечить законодавству України та порушує права позивача як співвласника квартири.
Ухвалою суду від 16.11.2020 відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено розгляд справи на 10.12.2020.
За заявою відповідача розгляд справи було відкладено на 18.01.2021.
Сторони, належним чином повідомленні про дату, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилися.
Від представника позивача на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без його участі; позовні вимоги підтримав у повному обсязі.
Третя особа - Бердичівський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) в заяві від 05.01.2021 просить справу розглядати без участі його представника.
В зв`язку з неявкою в судове засідання сторін розгляд справи проводиться відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України.
Так, в аспекті заявлених позовних вимог, з огляду на фактичні обставини справи, Суд вказує на таке.
Судом з`ясовано, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 05.01.1999, виданого Відділом житлово-комунального господарства міськвиконкому, квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві приватної, спільної (сумісної або часткової) ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 (а. с. 13).
Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 25.04.2015 ОСОБА_5 та ОСОБА_1 успадкували 1/5 частку квартири АДРЕСА_2 , яка належала ОСОБА_4 (а.с.17).
На 3/10 часток вищевказаної квартири ОСОБА_1 та ОСОБА_3 видано свідоцтво про право на спадщину за законом від 11.06.2019 після сметрі їх матері ОСОБА_5 (а.с.21).
Частиною першою статті 355, частиною першою статі 356 та частиною першою статті 358 Цивільного кодексу України передбачено, що майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.
На підставі цієї постанови 16.05.2005 у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за реєстраційним № 1972072 було зареєстровано арешт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_3 , власником якого зазначено ОСОБА_6 .
Однак, як вбачається з наведеного вище, ОСОБА_6 не є єдиним власником нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_3 .
За таких обставин реєстрація арешту всього нерухомого майна за вказаною адресою, як такого, що належить ОСОБА_6 , порушувала наведені вище норми Цивільного кодексу України та право власності інших співвласників цього майна, у тому числі ОСОБА_1 .
Відповідно до ч. 3ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно положень ст.41 Конституції України та ст. 1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції з прав людини 1950 року держава Україна гарантує громадянам непорушність їхньої приватної власності.
У відповідності з ч.1 ст.319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
За нормами ч.ч.1, 2 ст.321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні . Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Із статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» слідує, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.
Згідно ч.ч.1,2 ст.59 Закону України"Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.
Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 5 від 3 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).
Як передбачено ч.ч. 4, 5 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:
1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;
2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;
3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;
4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;
5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;
6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;
7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;
8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову.
У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .
Наявність арешту істотно обмежує та порушує права власника (в даному випадку спадкоємця) нерухомого майна щодо можливості користування та розпорядження ним, а зняття арешту можливе лише за відповідним судовим рішенням.
Враховуючи, що відкритих виконавчих проваджень, в яких накладалися арешти на рухоме та нерухоме майно боржника ОСОБА_6 не існує, відсутні законні підстави для продовження застосування арешту, який є перешкодою в реалізації спадкових прав позивача.
Відтак, позовні вимоги є обгрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.
Керуючись статтями 258, 259 та 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
У Х В А Л И В:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Бердичівський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про звільнення майна з-під арешту задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення у письмовій формі до Житомирського апеляційного суду області через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Треті особи: ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

Бердичівський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) місцезнаходження: м.Бердичів, вул.Європейська, 128.

Суддя Большакова Т.Б.