У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" січня 2021 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: державний нотаріус Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Мельничук Марина Володимирівна про визнання права на спадкове майно та розподіл майна між спадкоємцями,-

В С ТА Н О В И В :

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з цивільним позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: державний нотаріус Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Мельничук М.В. про визнання права на спадкове майно та розподіл майна між спадкоємцями, мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 ; гараж № НОМЕР_1 , що знаходиться на території ГК «Металіст» по вул. Глиняній, буд. 60 в м. Біла Церква Київської області та грошові вклади, що знаходяться у ПАТ «Державний Ощадний банк України» та АТ «Райффайзен Банк Аваль». Сторонами як спадкоємцями першої черги у встановлений законом шестимісячний строк було подано заяви до державного нотаріуса, яким було видано свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 частину грошових вкладів кожен, однак, стосовно видачі свідоцтв про право на спадщину на перераховане вище нерухоме майно померлого позивачам було відмовлено, оскільки відсутня згода і домовленість між спадкоємцями стосовно розмірів часток кожного із них у спадковому майні. А тому, позивачі просять визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/12 частину квартири АДРЕСА_1 та на 1/4 частину гаража № НОМЕР_1 , що знаходиться на території ГК «Металіст» по АДРЕСА_2 ; визнати за ОСОБА_2 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/12 частину квартири АДРЕСА_1 та на 1/4 частину гаража № НОМЕР_1 , що знаходиться на території ГК «Металіст» по вул. Глиняній, буд. 60 в м. Біла Церква Київської області; вирішити питання розподілу судових витрат.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, в зв`язку з чим підлягала залишенню без руху з наступних підстав.

Так, в порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивачі не надали документів, що підтверджують оплату судового збору за подання позову у розмірах, визначених відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" та ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік".

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотоку від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З додатків до позовної заяви не вбачається даних щодо вартості майна чи проведення будь-якої оцінки цього майна.

Разом з цим, в матеріалах справи міститься копія квитанції про сплату судового збору на суму 1681,60 грн.

Слід зазначити, що позивачам необхідно зазначити ціну позову, виходячи з дійсної /ринкової/ вартості спірного майна, що можливе за допомогою проведення відповідного експертного дослідження і необхідне для встановлення розміру судового збору.

Отже, позивачам необхідно доплатити судовий збір у розмірах, визначених відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" та ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік", виходячи з дійсної /ринкової/ вартості спірного майна і надати до суду підтверджуючі документи.

Крім того, в порушення приписів п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позивачами не зазначено доказів, якими вони обґрунтовують свої вимоги, а саме: позивачі, пред`являючи вимоги щодо визнання за ними права власності на нерухоме майно та мотивуючи це їхнім правом в порядку спадкування і відсутністю нотаріальної можливості оформлення спадкових прав, не викладають обставин, які вказують на належність даного майна до спадкової маси, зокрема обставини, що свідчать про права спадкодавця щодо цього майна (право власності), докази щодо цього.

Враховуючи виявлені недоліки, ухвалою суду від 28.10.2020 року зазначену позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

18.12.2020 року на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від позивачів на адресу суду надійшло клопотання про усунення недоліків заяви та надана позовна заява (в новій редакції), копія довідки Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори №1923/02-14 від 09.09.2020 року, копія інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, копія свідоцтва про право власності від 25.12.2003 року, копія витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 28.01.2004 року №2676588, копія звіту про незалежну оцінку житлової нерухомості від 11.12.2020 року, а також примірники позовної заяви з додатками для інших учасників.

Проте, судом встановлено, що вимоги ухвали суду від 28.10.2020 року про залишення позовної заяви без руху позивачами виконано не в повному обсязі, недоліки позовної заяви усунуто частково.

Зокрема, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Судом встановлено, що позов подано двома позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а тому відповідно до вищенаведених норм Законів №3674-VІ і №2629-VIII та, враховуючи ціну позову, сума судового збору, яку має сплатити кожен з позивачів при зверненні до суду із цим позовом становить 1681,60 грн., тобто по 840,80 грн. кожним.

Позивачем ОСОБА_2 окремий платіжний документ про сплату судового збору наданий не був, у зв`язку з чим останньому необхідно було сплатити судовий збір за заявлену ним вимогу.

В матеріалах справи міститься квитанція №0.0..2 від 19.10.2020 року на суму 1681,60 грн., яка була сплачена позивачкою ОСОБА_1 . При цьому, документи на підтвердження обставини уповноваження ОСОБА_1 ОСОБА_2 на сплату судового збору за позовом останнього у матеріалах позовної заяви відсутні.

Суд звертає увагу позивачки ОСОБА_1 , що порядок повернення судового збору регламентований статтею сьомою вказаного Закону, згідно якої сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зокрема, внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом. В такому випадку судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми.

Повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Таким чином, з наведеного вбачається, що позивачка ОСОБА_1 наділена правом на повернення надміру сплаченої суми судового збору.

Позивач вважається таким, що не усунув недоліки, якщо до закінчення встановленого судом строку не усунув усіх або хоча б одного недоліку, зазначеного в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначенні статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви, суд вважає за необхідне подану позовну заяву повернути позивачу та роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: державний нотаріус Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Мельничук Марина Володимирівна про визнання права на спадкове майно та розподіл майна між спадкоємцями повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяБ. І. Кошель