2/310/2929/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

19 листопада 2021 рокум. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Дубровська Н.М., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно з п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Однак позивачем вказано ціну позову, яка взагалі не обґрунтована та не підтверджена належними доказами.

Відповідно до п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. Проте, у порушення зазначеної норми, позивач не конкретизувала зміст позовних вимог щодо поділу майна, набутого за час шлюбу з відповідачем, не зазначила виду та переліку майна, яке підлягає поділу.

Відповідно до п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У порушення зазначеної норми позивач взагалі не виклала обставин щодо поділу спільного майна, не вказала обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, не зазначила джерело і час його придбання. Позивач не зазначила та не надала доказів, що підтверджують вказані обставини та обґрунтовують позов взагалі.

Крім того, позивачем в позовній заяві заявлено вимоги про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя, враховуючи, що позовні вимоги мають різні предмети позову, їх неможливо розглядати в одному провадженні, в зв`язку з чим позивачу пропонується подати до суду позовні заяви за кожною позовною вимогою окремо. Суд вважає недоцільно поєднувати вимоги про поділ майна подружжя та розірвання шлюбу в одному позові, оскільки в справі про розірвання шлюбу можливе надання сторонам строку на примирення, що призведе до порушення строків розгляду вимог про поділ майна подружжя.

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Однак у порушення зазначеної норми позивач не додала до позовної заяви жодних доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги про поділ майна подружжя.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя залишити без руху.

Для усунення недоліків, визначених даною ухвалою, позивачу встановлюється десятиденний строк, який обчислюється з дня отримання ним даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений законом строк позовна заява вважатиметься неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Дубровська