18.11.2021 Справа № 756/7066/14-ц
Номер справи 756/7066/14-ц
Номер провадження 6/756/923/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2021 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шролик І.С.,

секретар судового засідання - Михнюк В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва подання приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Дмитра Анатолійовича, боржник - ОСОБА_1 , стягувач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Інвест - Кредо» про примусове проникнення до житла боржника,-

ВСТАНОВИВ:

Приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Гненний Д.А. 12 листопада 2021 звернувся до суду із поданням про примусове проникнення до житла боржника ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 з метою здійснення опису та арешту майна боржника, огляду майна боржника суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

В обґрунтування подання приватний виконавець зауважує, що 29.07.2021 року приватним виконавцем відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа виданого Оболонським районним судом міста Києва 23.12.2015 року на підставі рішення у справі № 2/756/157/15 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" 2740790, 61 грн. боргу та 3654, 00 грн. судового збору.

30.07.2021 року поштовий лист з копіями документів виконавчого провадження відправлено боржнику ОСОБА_1 та отримано нею особисто 12.08.2021 року.

Приватним виконавцем 07.09.2021 року скеровано вимогу на адресу божника про забезпечення безперешкодного доступу до об`єкта нерухомого майна, що належить боржнику на праві власності для проведення виконавчих дій 15.09.2021 року з 9:00 до 22:00 год.

21.09.2021 року від боржника отримано лист, в якому повідомляє про те, що у неї відсутня можливість надати доступ до спільної сумісної власності в установлений строк, без згоди іншого власника.

Повторно 28.10.2021 року надіслано вимогу на адресу божника про забезпечення безперешкодного доступу до об`єкта нерухомого майна, що належить боржнику на праві власності для проведення виконавчих дій 09.11.2021 року з 9:00 до 22:00 год.

08.11.2021 року отримано лист від боржника щодо неможливості забезпечення безперешкодного доступу до об`єкту нерухомого майна.

Виїздами приватного виконавця з метою перевірки майнового стану боржника за адресою: АДРЕСА_1 з`ясовано: двері у квартиру зачинено, на неодноразові дзвінки у дзвінок вхідних дверей ніхто не відчинив, про що було складено відповідні акти від 03.08.2021 року, 17.08.2021 року, 31.08.2021 року, 15.09.2021 року та 09.11.2021 року.

У приватного виконавця відсутня можливість провести опис майна, що належить боржнику на праві власності через неможливість отримання доступ до житла боржника.

Посилаючись на те, що боржник будучи достеменно обізнаним про відкриття виконавчого провадження ухиляється від виконання судового рішення на вимоги, що були направлені на її адресу приватним виконавцем щодо допуску до житла доступ не надає, вимоги не виконує, потрапити до житлового приміщення для здійснення його опису та арешту майна не виявляється можливим, оскільки вільний доступ до квартири АДРЕСА_1 відсутній, рішення суду щодо погашення заборгованості не виконується, приватний виконавець просить суд надати дозвіл на примусове проникнення до житла боржника.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.11.2021 року подання передано до розгляду головуючому - судді Шролик І.С.

В судовому засіданні 15 листопада 2021 року приватний виконавець Гненний Д.А. подання підтримав та наполягав на його задоволенні. Пояснив, що за всіма надісланими запитами боржник не має жодного доходу, на яке можливо звернути стягнення, також не має рухомого майна, рішення суду не виконує, грошові кошти жодного разу сплачено не було.

На запитання суду пояснив, що квартира, до якої просить надати дозвіл на примусове проникнення на праві власності належить боржнику та її доньці є іпотечним майном.

За клопотанням приватного виконавця в судовому засіданні оголошено перерву до 18 листопада 2021 року.

Вислухавши приватного виконавця, його помічника, дослідивши матеріали подання та письмові докази подані в його обґрунтування, суд прийшов до висновку про наявність правових підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що на виконанні приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. знаходиться виконавче провадження № 66320647 з примусового виконання рішення Оболонського районного суду міста Києва від 23 грудня 2015 року у справі № 2/756/157/15, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" суму боргу 2740790, 61 грн. та 3654, 00 грн. судового збору (а.с. 196-197 том 1).

На підстави заяви стягувача ТОВ «ФК Інвест-Кредо» приватним виконавцем 29 липня 2021 року відкрито виконавче провадження з приводу виконання виконавчого листа № 2/756/157/15.

Також, 29 липня 2021 року винесено постанови про арешт майна та коштів боржника, із внесенням записів до відповідних реєстрів обтяжень: Державного реєстру обтяжень рухомого майна за № 74098032 та Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за № 268707783.

Згідно списку згрупованих відправлень № 138 30.07.2021 року поштовий лист з копіями документів виконавчого провадження відправлено боржнику ОСОБА_1 та отримано нею 12.08.2021 року, що підтверджується витягом відстеження треку відправки.

З метою виявлення майна, що зареєстровано за боржником на праві приватної власності та встановлення його місця знаходження, до державних установ та органів України надіслано відповідні запити про наявність грошових коштів боржника.

З електронної відповіді від Державної фіскальної служби України від 29.07.2021 року отримано відповідь про відсутність інформації щодо боржника за вказаним податковим номером та серією паспорта, на обліку в органах ДФС не перебуває. Згідно повторних запитів та отриманих відповідей від ДФС України, нові рахунки боржник не відкривав.

Згідно електронної відповіді Пенсійного фонду України від 29.07.2021 року за вих. № відсутня інформація про особу боржника - ОСОБА_1 , що працює за трудовими та цивільно-правовими договорами, про останнє місце роботи. Також згідно відповіді Пенсійного Фонду боржник не є отримує пенсію.

З відповіді Головного сервісного центру МВС за даними Єдиного державного реєстру транспортних засобів, станом на 25.09.2021 року за божником ОСОБА_2 транспортні засоби не зареєстровано.

Судом досліджений Договір іпотеки від 06 червня 2008 року згідно якого, іпотекодавці ОСОБА_3 та ОСОБА_1 передали в іпотеку в забезпечення виконання грошових зобов`язань укладеного кредитного договору № 0 від 06 червня 2008 року предмет іпотеки : квартиру АДРЕСА_1 . Предмет іпотеки є власністю іпотекодавців на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого КП «Управління житлового господарства» Оболонського району м .Києва від 04.03.2004 року. (а.с. 19 том 1).

Згідно дослідженої Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 на праві спільної сумісної власності без виділу часток.

Приватним виконавцем 07.09.2021 року на адресу божника скеровано вимогу про забезпечення безперешкодного доступу до об`єкта нерухомого майна, що належить боржнику на праві власності для проведення виконавчих дій 15.09.2021 року з 9:00 до 22:00 год.

21.09.2021 року від боржника отримано лист, в якому повідомляє про те, що у неї відсутня можливість надати доступ до спільної сумісної власності в установлений строк, без згоди іншого власника.

Повторно 28.10.2021 року надіслано вимогу на адресу божника про забезпечення безперешкодного доступу до об`єкта нерухомого майна, що належить боржнику на праві власності для проведення виконавчих дій 09.11.2021 року з 9:00 до 22:00 год.

08.11.2021 року отримано лист від боржника про неможливості забезпечення безперешкодного доступу до об`єкту нерухомого майна. В обґрунтування посилається на те, що між співвласниками склалися напружені відносини та інша співвласниця за зареєстрованим місцем проживання не перебуває.

Виїздами приватного виконавця з метою перевірки майнового стану боржника за адресою: АДРЕСА_1 з`ясовано, що двері у квартиру зачинено, на неодноразові дзвінки у дзвінок вхідних дверей ніхто не відчинив, про що було складено відповідні акти від 03.08.2021 року, 17.08.2021 року, 31.08.2021 року, 15.09.2021 року та 09.11.2021 року.

Частиною першою статті 439 ЦПК України визначено, що питання про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника - фізичної особи або особи, у якої знаходиться майно боржника чи майно та кошти, належні боржникові від інших осіб, або дитина, щодо якої є виконавчий документ про її відібрання, при виконанні судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) вирішується судом за місцезнаходженням житла чи іншого володіння особи або судом, який ухвалив рішення за поданням державного виконавця, приватного виконавця.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право за наявності вмотивованого рішення суду про примусове проникнення до житла чи іншого володіння фізичної особи безперешкодно входити на земельні ділянки, до житлових та інших приміщень боржника - фізичної особи, особи, в якої перебуває майно боржника чи майно та кошти, належні боржникові від інших осіб, проводити в них огляд, у разі потреби примусово відкривати їх в установленому порядку із залученням працівників поліції, опечатувати такі приміщення, арештовувати, опечатувати та вилучати належне боржникові майно, яке там перебуває та на яке згідно із законом можливо звернути стягнення.

Наведена норма законодавства передбачає можливість примусового проникнення до житла чи іншого володіння не тільки боржника, а й іншої особи, що можливо у випадку коли у володінні такої особи знаходиться майно боржника чи майно та кошти, належні боржникові від інших осіб. При цьому, факт наявності майна боржника у іншої особи має бути належно обґрунтованим, а до подання додані належні докази.

Зі змісту вказаних правових норм вбачається, що виконавець може звернутися до суду з поданням про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника-фізичної особи у разі, якщо боржник чинить перешкоди його вільному доступу до цього житла чи іншого володіння.

Недоторканність житла є однією з конституційних гарантій громадян. Як зазначено у ст. 30 Конституції України, не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду.

Статтею 311 ЦК України передбачено право на недоторканність житла.

Частинами 1, 2 статті 311 ЦК України зазначено, що житло фізичної особи є недоторканним. Проникнення до житла чи до іншоговолодіння фізичної особи, проведення у ньому огляду чи обшуку може відбутися лише за вмотивованим рішенням суду.

Гарантування кожному прав на повагу та недоторканність житла є не тільки конституційно-правовим обов`язком держави, а й дотриманням взятих Україною міжнародно-правових зобов`язань відповідно до положень Загальної декларації прав людини 1948 року, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року. Зазначені міжнародні акти згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України.

Відповідно до статті 12 Загальної декларації прав людини 1948 року, статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, пункту 1 статті 17 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року ніхто не може зазнавати безпідставного посягання на недоторканність свого житла.

При здійсненні своїх прав і свобод кожна людина може зазнавати тільки таких обмежень, які встановлені законом виключно з метою забезпечення належного визнання і поваги до прав і свобод інших та забезпечення справедливих вимог моралі, громадського порядку і загального добробуту в демократичному суспільстві (пункт 2 статті 29 Загальної декларації прав людини 1948 року, стаття 18 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Конституційна гарантія недоторканності житла не поширюється на випадки, коли суспільні інтереси вимагають правомірного обмеження прав людини, зокрема для захисту прав і законних інтересів інших членів суспільства.

Суд при вирішенні спірного питання враховує пропорційність втручання в особисті права людини, з метою дотримання відповідного балансу між приватним та суспільним інтересом.

Примусове проникнення до житла боржника є крайнім заходом при проведенні виконавчих дій і може застосовуватися лише за тих обставин, коли виконавець вичерпав усі можливі шляхи для забезпечення виконання судового рішення, які передбачені Законом України «Про виконавче провадження». Ухвала суду про проникнення до володіння боржника має бути вмотивована, що вказує на те, що суб`єкт такого подання має надати суду належні, допустимі, достовірні докази, що свідчать про те, що виконавець вичерпав всі можливості виконати рішення без примусового проникнення до володіння боржника. Також, виконавець має надати докази, які підтверджують перешкоджання вільному доступу виконавця до володіння боржника.

Вирішуючи питання про надання дозволу на примусове проникнення до житла боржника, суд повинен встановити, що боржник повідомлений про наявність виконавчого провадження, отримав повідомлення про необхідність бути присутнім при проведенні виконавчих дій та встановити обставини вчинення перешкод у проведенні виконавчих дій. Виконавець може звертатись до суду з поданням про примусове проникнення до володіння особи лише у разі ухилення боржника від виконання зобов`язань під час примусового виконання рішення суду.

Суд звертає увагу, що матеріали клопотання мають докази про обізнаність боржника про відкрите провадження щодо примусового виконання рішення суду, також обізнана із наміром приватного виконавця вчинити виконавчі дії, пов`язані з проникненням до житла в певну дату та час, двічі боржник отримувала завчасно сповіщення. Проте, надсилала відповіді про неможливість, на її думку, надати доступ до житла. Проте суд розцінює ці пояснення, як засіб ухилення боржника від виконання судового рішення, що в сукупності з дослідженими матеріалами справи, свідчить про ухилення боржника від виконання судового рішення та ненадання доступу виконавцю до приміщення.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України, судове рішення є обов`язковим до виконання.

У пункті 9 статті 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду.

Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду та ефективного захисту сторони у справі, що передбачено статтями 6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд дослідив, що двічи рішення суду перебувало на примусовому виконанні, проте залишилось без виконання. А також з огляду на зібрані приватним виконавцем документи, які у своїй сукупності свідчать про достатність доказів неможливості виконання рішення суду без проникнення до житла боржника приватним виконавцем, через відсутність коштів у боржника, відсутності працевлаштування, відсутності відкритих рахунків в банківських установах, відсутність рухомого майна.

Задоволення подання приватного виконавця не може порушити право другого співвласника ОСОБА_3 , яка проживає у квартирі, право власності без виділення частки в якій також належить боржнику, з огляду на те, що житло, доступ до якого просить забезпечити виконавець є спільною сумісною власністю боржника та іншого співвласника ОСОБА_3 . Суд враховує, що це нерухоме майно - є заставним майном, а співвласник ОСОБА_3 є також майновим поручителем по борговим зобов`язанням, на виконання яких проводиться виконавчі дії, тому вважаю, що буде дотримана пропорційність втручання в її майнові права, з метою здійснення опису та арешту майна боржника, а також проведення огляду майна боржника суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

В рекомендаціях, викладених у висновку Консультативної ради європейських суддів № 13 (2010)» щодо ролі суддів у виконанні судових рішень» (ССJE 2010) Final м.Страсбург, 19 листопада 2010 року зазначено, що на заключному етапі саме суддя повинен вживати всіх можливих заходів, щоб забезпечити виконання судового рішення.

В даному випадку дубе дотримана пропорційність втручання в особисті права особи, щодо недоторканості житла, з суспільним інтересом держави щодо обов`язковості виконання рішення суду.

Суд також, звертає увагу, що виконання судового рішення є прямим обов`язком боржника, передбачений положенням ч. 2 ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження».

З огляду на тривалість невиконання боржником судового рішення, яке перебуває на примусовому виконанні з 2016 року, свідчить про небажання боржника виконувати покладений на нього обов`язок.

На підставі викладеного, приходжу до висновку, що приватний виконавець вживав всіх можливих заходів для виконання рішення, однак, боржник доступу до будинку не надає, здійснити перевірку майнового стану за місцем проживання боржника немає можливості, що є перешкодою для виконання рішення суду, а тому наявна необхідність примусового проникнення до житла боржника,

Керуючись ст. 12, 76-81, 258-260, 263,354,439 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити подання приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Дмитра Анатолійовича, боржник - ОСОБА_1 , стягувач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Інвест -кредо» про примусове проникнення до житла боржника.

Надати приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Гненному Дмитру Анатолійовичу дозвіл на примусове проникнення до квартири АДРЕСА_1 , яка належить боржнику ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності без виділення часток, з метою здійснення опису та арешту майна боржника, та огляду майна боржника суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 18 листопада 2021 року.

Суддя Шролик І.С.