Ухвала

Іменем України

15 листопада 2021 року

м. Київ

справа № 372/1555/21

провадження № 61-18239ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Дундар І. О. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2021 року за заявою ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Сервісна компанія «Сонячна», третя особа - Козинська селищна рада Обухівського району Київської області, про вжиття заходів забезпечення позову до пред`явлення позову,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2021 року ОСОБА_1 подала заяву про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом заборони товариству з обмеженою відповідальністю «Сервісна компанія «Сонячна» (далі - ТОВ «СК «Сонячна») та іншим особам перешкоджати проходу та проїзду до земельної ділянки з кадастровим номером :05:003:0060, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 та житлового будинку, житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належать ОСОБА_1 , транспортним засобам вказаним у заяві, посилаючись на те, що вона має намір подати позов про визнання дій ТОВ «СК «Сонячна» щодо перешкоджання їй проходу та проїзду до її земельної ділянки та зобов`язання відповідача демонтувати встановлений шлагбаум, оскільки вважає, що невжиття таких заходів може унеможливити або значно ускладнити виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 28 квітня 2021 року заяву ОСОБА_1 задоволено, заборонено ТОВ «СК «Сонячна» та іншим особам перешкоджати проходу та проїзду до земельної ділянки з кадастровим номером :05:003:0060 та житлового будинку, розташованих по АДРЕСА_1 , та до житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_1 , відповідним транспортним засобам, спеціальному транспорту аварійних та сервісних служб.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що через наявність шлагбауму ні екстрені служби, ні члени родини не зможуть дістатися до житлового будинку заявника, а тому наявні підстави для вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони ТОВ «СК «Сонячна» та іншим особам перешкоджати проходу та проїзду до вказаної земельної ділянки та житлового будинку, що належать ОСОБА_1 , транспортним засобам, вказаних у заяві, з метою недопущення шкоди життю та здоров`ю заявника та членам її сім`ї.

Постановою Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2021 року ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 28 квітня 2021 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що ТОВ «СК «Сонячна» здійснює обслуговування та утримання земельної ділянки, на якій встановлені шлагбауми і паркан, які не перебувають у власності ТОВ «СК «Сонячна». Зазначені заходи забезпечення позову, жодним чином не впливають на можливість виконання рішення суду у разі задоволення позову про зобов`язання відповідача демонтувати шлагбауми та паркани, а тому доводи заявника, що невжиття таких заходів забезпечення позову призведе до утруднення виконання можливого рішення суду, ґрунтуються лише на її припущеннях через що відсутні встановлені законом підстави для вжиття заходів забезпечення позову, про які просить заявник. Крім того, заходи забезпечення позову, про які просить заявник, є неспівмірними із позовними вимогами та такими, що фактично відносяться до предмету доказування у справі та збігаються з позовними вимогами, що суперечить інституту забезпечення позову.

ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку 08 листопада 2021 року подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2021 року, у якій просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції. При цьому посилається на порушення судами норм матеріального та процесуального права. Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції в оскарженому судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

У частині другій статті 149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року в справі № 914/1570/20 (провадження № 12-90гс20) вказано, що «під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами».

Апеляційний суд встановивши, що відсутні підстави для забезпечення позову обгрунтовано ухвалив нове судового рішення про відмову в задоволенні таких вимог.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Згідно частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Аналіз змісту касаційної скарги та оскаржених рішень свідчить, що правильне застосовування судами норм права є очевидним, а касаційна скарга - необґрунтованою.

Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2021 року за заявою ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Сервісна компанія «Сонячна», третя особа - Козинська селищна рада Обухівського району Київської області, про вжиття заходів забезпечення позову до пред`явлення позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: І. О. Дундар

Н. О. Антоненко

М. М. Русинчук