Справа №2-о-105/07 н/п 2-во/766/14/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Кузьміної О.І.

за участю секретаря Білої А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні.,-

встановив:

06.04.2007 року Комсомольським районним судом м. Херсона було ухвалено рішення по справі №2о-105/07, яким заяву ОСОБА_1 задоволено; призначено ОСОБА_1 , 1953 року народження, опікуном недієздатного ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсона, який проживає в АДРЕСА_1 .

11.01.2021 року заявник ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про виправлення описки у рішенні суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2016 року "Про судове рішення у цивільній справі", зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

При цьому, суд виходить з того, що описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

Отже, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Таким чином, вищевказана правова норма не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту.

Суд може виправити лише ті описки (помилки), яких він сам припустився.

Як вбачається з поданої ОСОБА_1 заяви про виправлення описки, остання фактично просить виправити повністю суть рішення. Враховуючи викладене суд вважає заяву про виправлення описки такою, що не підлягає задоволенню. Також суд вважає за необхідне роз`яснити заявнику про можливість вирішення даного питання шляхом звернення до суду із заявою про відновлення втраченого судового провадження в порядку ст. 488 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 247, 260, 269 ЦПК України, суд-

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

СуддяО. І. Кузьміна