Справа №949/1229/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2021 року суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Оборонова І.В., розглянувши заяву представника позивача адвоката Кибукевича В.В. про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) до ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) про визнання недійсним договору купівлі-продажу,

В С Т А Н О В И В:

29 вересня 2021 року представник позивача адвокат Кибукевич В.В. звернувся до Дубровицького районного суду з позовом до ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) до ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) про визнання недійсним договору купівлі-продажу.

17 листопада 2021 року від представника позивача адвоката Кибукевича В.В. до суду надійшла заява про забезпечення позову, у якій він просить вжити заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на 1/4 частки у праві спільної часткової власності на об`єкт нерухомого майна «Будівлю овочесховища», реєстраційний номер майна: 4884242, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 , форма власності: приватна спільна часткова, придбаної ОСОБА_5 , згідно Договору купівлі-продажу, посвідченого 20 листопада 2012 року приватним нотаріусом Дубровицького районного нотаріального округу Рівненської області Мелех О.П. та зареєстрованого в реєстрі за № 4149.

Заяву про забезпечення позову обгрунтовує тим, що предметом спору є 1/4 частки у праві спільної часткової власності на об`єкт нерухомого майна «Будівля овочесховища», реєстраційний номер майна: 4884242, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 , форма власності: приватна спільна часткова. Відповідно до Договору купівлі-продажу, посвідченого 19 жовтня 2005 року державним нотаріусом Дубровицької районної державної нотаріальної контри Рівненської області Таборовцем М.І., зареєстрованого в реєстрі за № 2225, позивачем та відповідачем було придбано по 1/4 частки «Будівлі овочесховища», реєстраційний номер: 4884242, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . 20 листопада 2012 року внаслідок зловмисної домовленості відповідача та громадянина ОСОБА_6 , який згідно виданої відповідачем (на праві передоручення) довіреності діяв від імені позивача, за відсутності позивача та без його відома (не сповістивши про проведене передоручення) було укладено Договір купівлі-продажу, що посвідчений приватним нотаріусом Дубровицького районного нотаріального округу Рівненської області Мелех О.П. та зареєстрований в реєстрі за № 4149, згідно якого належну позивачу 1/4 частки у праві спільної часткової власності на «Будівлю овочесховища» було відчужено на користь відповідача. Сторонами у даному договорі виступали: продавець - ОСОБА_7 , що діє від імені ОСОБА_2 та покупець - ОСОБА_8 , що діє від імені ОСОБА_9 . Не зважаючи на те, що ОСОБА_10 та ОСОБА_11 представляли різні сторони при укладенні Договору купівлі-продажу, посвідченого 20 листопада 2012 року приватним нотаріусом Дубровицького районного нотаріального округу Рівненської області Мелех О.П., зареєстрованого в реєстрі за № 4149, на момент укладання даного правочину вони обоє були довіреними особами відповідача згідно довіреності, посвідченої 27 липня 2012 року приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Торкуновою Т.А., зареєстрованої в реєстрі за № 1016. Позивач вважає, що розгляд цивільних справ з іноземним елементом потребує значних термінів, а сам відповідач перебуває на території Єгипту, власну підприємницьку діяльність в Україні він припинив у 2018 році, а за адресою місцезнаходження майна «Будівля овочесховища» ведеться діяльність невстановленими особами, тому є підстави вважати, що відповідач може здійснити відчуження частки у праві спільної часткової власності на «Будівлю овочесховища» на користь третіх осіб, а тому у разі невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Накладення арешту на 1/4 частки у праві спільної часткової власності на об`єкт нерухомого майна "Будівля овочесховища" тимчасово обмежує одне з прав власника - розпоряджатися цим нерухомим майном, яке фактично перебуває у його володінні, проте такі заходи не перешкоджають здійсненню господарської діяльності, тощо (без позбавлення його права володіння та користування) і тому не може спричинити заявнику збитки, в той час, їх вжиття забезпечить збереження балансу інтересів сторін та узгоджується із критеріями розумності, обгрунтованості та адекватності. Окрім того, представник позивача вказав, що в якості зустрічного забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, позивач пропонує ввести на депозитний рахунок суду грошові кошти в сумі 10000,00 грн.

Вивчивши подані матеріали, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України визначено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Частиною 1 статті 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування можливих для відповідача збитків. Він має на меті забезпечити певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути у результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Приписами ч. 4 ст.154 ЦПК України визначено, що зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.

Згідно з вимогами ч. 5 ст.154 ЦПК України, розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Заходи забезпечення позову повинні відповідати заявленим вимогам, тобто повинні бути безпосередньо пов`язаними з предметом спору, бути співмірними заявленим вимогам, необхідними і достатніми для забезпечення виконання судового рішення.

У п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільно-процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має, з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Проте, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, враховуючи, що у даному випадку між сторонами дійсно виник спір, заходи забезпечення, які заявлені предстаником позивача, відповідають її вимогам, безпосередньо пов`язані із предметом позову та співмірні із позовними вимогами, суд вважає, що вжиття заявлених заходів забезпечення позову є необхідним та достатнім, а тому приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню, оскільки невжиття заходів забезпечення позову у вигляді запропонованих представником позивача видів заходів забезпечення позову може призвести до утруднення виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог. Разом з тим, з метою забезпечення відшкодування збитків ОСОБА_3 ( ОСОБА_12 ), які можуть бути спричинені забезпеченням позову, суд вважає необхідними застосувати в цій справі зустрічне забезпечення позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 157 ЦПК України, особи винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-153, 158, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Заяву представника позивача адвоката Кибукевича В.В. про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) до ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) про визнання недійсним договору купівлі-продажу - задоволити.

Вжити заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на 1/4 частки у праві спільної часткової власності на об`єкт нерухомого майна «Будівлю овочесховища», реєстраційний номер майна: 4884242, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 , форма власності: приватна спільна часткова, придбаної ОСОБА_5 , згідно Договору купівлі-продажу, посвідченого 20 листопада 2012 року приватним нотаріусом Дубровицького районного нотаріального округу Рівненської області Мелех О.П. та зареєстрованого в реєстрі за № 4149.

Застосувати заходи зустрічного забезпечення позову, шляхом зобов`язання ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП (особистий номер для сплати податків та інших обов`язкових платежів на території України) , протягом десяти днів з дня постановлення ухвали, внести на депозитний рахунок суду (Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26259988; Банк отримувача: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Рахунок отримувача: UA0010559, призначення платежу «Зустрічне забезпечення позову Мохамеда Мохамеда Мохамеда Бакрі ( ОСОБА_2 ), Дубровицький районний суд Рівненської області, справа №949/1229/21»)) 10000,00 грн. (десять тисяч гривень) та протягом п`яти днів після закінчення зазначеного строку надати до суду документи, що підтверджують сплату суми зустрічного забезпечення.

Роз`яснити ОСОБА_1 ( ОСОБА_13 ) що:

1) особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення;

2) якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Ця ухвала є виконавчим документом в частині вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно.

Стягувачем за даним виконавчим документом є: ОСОБА_1 ( ОСОБА_14 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП (особистий номер для сплати податків та інших обов`язкових платежів на території України) .

Боржником за даним виконавчим документом є: ОСОБА_3 ( ОСОБА_15 ), який проживає за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП (особистий номер для сплати податків та інших обов`язкових платежів на території України) .

Копію ухвали про забезпечення позову надіслати сторонам по справі для відома, а відділу державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління (м.Львів) Міністерства юстиції України (34100, Рівненська область, місто Дубровиця, провулок Макарівський, 1) для виконання.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суду.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького

районного суду Рівненської області Оборонова І.В.