Справа № 211/7012/20
Провадження № 2/211/927/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2021 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Папариги В.А.,

при секретарі Ступень Ю.М.,

у відсутність сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Дніпро), треті особи: Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «ЕкспресБанк», Публічне акціонерне товариство акціонерний комерційний банк «Індустріалбанк», Комунальне підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа» про зняття арешту, -

встановив:

Позивач ОСОБА_2 ( дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ) звернулась до суду з позовом до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Дніпро), треті особи: Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «ЕкспресБанк», Публічне акціонерне товариство акціонерний комерційний банк «Індустріалбанк», Комунальне підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа» про зняття арешту з рахунку, на який нараховується заробітна плата. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що в Довгинцівському відділі державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Дніпро), знаходяться виконавчі провадження: № 54027301 про стягнення з неї боргу у розмірі 10966,554 грн., виконавче провадження № 61103401 про стягнення боргу в сумі 10966,54 грн. та виконавче провадження № 60292287 про стягнення боргу в сумі 4916,62 грн. Про винесення судових рішень та відкриття виконавчих проваджень вона не знала, тому що жодного повідомлення не отримувала. Про накладення арешту на її рахунку дізналася тільки тоді, коли звернулася до банку з метою зняття з картки заробітної плати, але заробітну плату вона не отримала.

Вважає дії державного виконавця про накладення арешту на її майно, у вигляді відкритого зарплатного рахунку ПП «Стіл Сервіс» є незаконним та підлягають скасуванню, так як арешт не може бути накладений на єдиний засіб забезпечення життєдіяльності людини, а саме на зарплатну картку та картки за допомогою яких здійснюються заробітні розрахунку. У зв`язку з чим просила позов задовольнити та зняти арешт з її рахунків.

07.12.2020 року ухвалою Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження. Залучено до участі у справі, в якості третіх осіб Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «ЕкспресБанк», Комунальне підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа».

У судове засідання сторони та треті особа не з`явилися.

Позивач ОСОБА_4 до суду надав заяву про розгляд справи у її відсутність, на позовних вимогах наполягає.

Представник відповідача державний виконавець Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Дніпро) Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі до суду не з`явився, про день та час розгляду справи були повідомлені, відзиву не надали.

Представник третьої особи КПТМ «Криворіжтепломережа» до суду надали пояснення. З заявленими вимогами позивача не згодні та заперечують проти їх задоволення, посилаючись на те, що позивачем неправильно обрано спосіб захисту своїх інтересів, у зв`язку з чим просили у задоволенні позову відмовити.

Відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків.

На виконанні Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Дніпро) знаходяться виконавчі провадження: № 54027301 про стягнення з позивача боргу у розмірі 10966,554 грн. на користь ПАТ АБ «Експрес-Банк», виконавче провадження № 61103401 про стягнення боргу в сумі 10966,54 грн., на користь ПАТ АКБ «Індустріалбанк» та виконавче провадження № 60292287 про стягнення боргу в сумі 4916,62 грн. на користь КПТМ «Криворіжтепломережа». По даним виконавчим провадження винесена постанова про арешт коштів боржника ОСОБА_5 ( а.с. 9-10, 11-12, 13).

Листом Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Дніпро) від 12.11.2020 року за вих.. № 95126 ОСОБА_4 на її звернення від 29.10.2020 року повідомлено, що виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до ч. 3 ст. 52 ЗУ «Про виконавче провадження» повинен визначити статус коштів і рахунка, на яковому вони знаходяться, та в разі їх знаходження на рахунку, на кошти на якому заборонено накладення арешту, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною 4 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» ( а.с. 18-19).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Одним із засобів юридичного захисту сторін виконавчого провадження при проведенні виконавчих дій є судовий контроль за виконанням судових рішень у цивільних справах, який передбачає, зокрема, можливість здійснення певних процесуальних дій у виконавчому провадженні лише з дозволу суду, а також обов`язок суду розглянути скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця та інших посадових осіб державної виконавчої служби й позови, що виникають з відносин щодо примусового виконання судових рішень.

Під час виконання судових рішень учасники справи мають право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів державної виконавчої служби, їх посадових осіб, виконавців чи приватних виконавців у порядку судового контролю, оскільки виконання судового рішення є завершальною стадією судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

При цьому, в порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статті 19 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Так, відповідно до статті 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

У разі, якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено Законом України «Про виконавче провадження».

Таким чином, встановивши, що позивач є боржником у виконавчих провадженнях, він не може пред`являти позов про зняття арешту з майна, оскільки законодавством України у цьому випадку передбачений інший спосіб судового захисту, а саме, оскарження боржником дій державного виконавця в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України.

Саме такий висновок міститься у пункті 24 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 658/715/16-ц (провадження № 14-299цс18), Постанові судової палати від 23.12.2020 року № 554/7908/17-ц ( провадження № 61-4357св19, та підтверджується змістом статей 447, 451 ЦПК України, частини першої статті 59, статті 74 Закону України «Про виконавче провадження».

При цьому, посилання позивача в позовній заяві на положення статті 391 ЦК України щодо захисту права власності є безпідставними, оскільки за змістом поданої позовної заяви між сторонами немає спору про право власності (користування) на майно, на яке накладено арешт і таке право позивача ніким не оспорюється, тобто арешт майна не пов`язаний зі спором про право на це майно, а стосується порушень вимог виконавчого провадження органами державної виконавчої служби.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Вказаною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів. Зокрема, пунктом 10 частини другої статті 16 ЦК України визначено способом захисту цивільних прав та інтересів судом визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Таким чином, закон визначає ефективний та належний спосіб захисту порушеного права та інтересу особи - боржника внаслідок наявності обтяжень, накладених державним виконавцем на його майно в межах виконавчого провадження - оскарження рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України.

Позивач зазначає, що обтяження накладено державним виконавцем в межах виконавчих провадження, де вона була боржником.

Таким чином, позивачем неправильно обрано спосіб захисту своїх прав та інтересів, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст.5, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Дніпро), треті особи: Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «ЕкспресБанк», Публічне акціонерне товариство акціонерний комерційний банк «Індустріалбанк», Комунальне підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа» про зняття арешту - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 20 січня 2021 р.

Суддя: В. А. Папарига