Справа № 385/1408/20
У Х В А Л А

13.01.2021 року Суддя Гайворонського районного суду Кіровоградської області Ханас М.М. при розгляді цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 та законного представника ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - ОСОБА_4 до Моторного (транспортного) страхового бюро України про відшкодування шкоди та стягнення страхового відшкодування,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 та законний представник ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ОСОБА_4 звернулися до суду з позовом до Моторного (транспортного) страхового бюро України про відшкодування шкоди та стягнення страхового відшкодування.

Ухвалою судді від 20.11.2020 року відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Судове засідання у справі відкладено на 13 січня 2021 року.

12.01.2021 року на адресу суду надійшли клопотання від представника відповідача МТСБУ Гусєва П.В. про витребування доказів, залучення до участі у справі третьої особи, забезпечення можливості проведення судового засідання за участі представника МТСБУ в режимі відеоконференції.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що клопотання належить повернути без розгляду, враховуючи такі вимоги закону.

Стаття 183 ЦПК України встановлює загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення. Згідно ч.2 ст. 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до ч.4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Згідно ч.ч.1, 2, 3 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною третьою статті 131-2 Конституції України передбачено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Крім того, відповідно до підпункту 18 пункту 1 розділу ХІІІ "Перехідні положення" ЦПК України, у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" від 2 червня 2016 року №1401-VIII.

2 червня 2016 року за №1401-VIII Верховною Радою України було прийнято зміни до Конституції України, відповідно до яких розділ XV "Перехідні положення" Основного Закону України було доповнено пунктом 11, який передбачає, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року (абзац перший пункту). Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюватиметься з 1 січня 2020 року (абзац другий пункту).

Пунктом 11 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України врегульовані саме питання представництва. Про "самопредставництво" в Конституції України не йдеться, воно передбачено лише відповідними положеннями процесуальних кодексів. За загальним правилом право на самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови колегіального виконавчого органу діяти від імені такої особи, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Разом з тим, змінами, внесеними до ЦПК України Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" від 18 грудня 2019 року № 390-IX розширено випадки самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що "юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені" та визначено перелік документів, що можуть підтвердити відповідні повноваження: закон, статут, положення, трудовий договір (контракт).

З аналізу цієї норми закону вбачається, що допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших з переліку передбачених статтею 43 ЦПК України процесуальних прав можливий за умови сукупної наявності обох цих умов. Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

Відповідно до частини першої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на

надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Вищезазначені клопотання відповідача підписано представником ОСОБА_5 , однак згідно з даними Єдиного реєстру адвокатів України відомості про те, що він є адвокатом, відсутні. Долучена до клопотань довіреність, видана генеральним директором МТСБУ, до уваги братися не може з огляду на наступне.

Згідно ч.2 ст. 60 ЦПК України дійсно передбачено, що під час розгляду спорів, що виникають з справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність.

Між тим, ця справа судом не визнавалась малозначною, а навпаки, ухвалою суду від 20 листопада 2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі, у зв`язку з тим, що справа не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження відповідно, з огляду на те, що така не може бути відповідно до ч.6 ст. 19 ЦПК України віднесена до малозначних справ (ціна позову перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2020 року та становить 232 431,73 грн.).

Відповідно до ч.4 ст.183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Ураховуючи, що клопотання підписано та подано особою, яка не має права його підписувати, проходжу до висновку, що клопотання слід повернути без розгляду.

Роз`яснити, що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню із ним до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення клопотання.

Керуючись ч.4 ст.183 ЦПК України, суддя

постановив:

клопотання представника Моторного (транспортного) страхового бюро України Гусєва П.В. про витребування доказів, залучення до участі у справі третьої особи, забезпечення можливості проведення судового засідання за участі представника МТСБУ в режимі відеоконференції повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Кропивницького апеляційного суду через Гайворонський районний суд Кіровоградської області.

Суддя М. М. Ханас