Номер провадження 2/754/1792/21
РІШЕННЯ

Іменем України

15 січня 2021 року суддя Деснянського районного суду м.Києва Зотько Т.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка в листопаді 2020 року звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення на її користь аліментів, як матері яка проживає з дитиною з інвалідністю - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/3 частини з усіх видів доходу відповідача. Вимоги позовної заяви обґрунтовані тим, що сторони зареєстрували шлюб, який надалі зі змісту позовної заяви було розірвано. Від даного шлюбу сторони мають спільного сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільний син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з дитинства страждає стійким психічним розладом, легка розумова відсталість (розумова відсталість рівня глибокої дебільності), ускладнена психопатопобідною поведінкою, системним недорозвиненням мовлення 2-3 рівня, неорганічним енурезом. Церебральна резидуально-органічна недостатність (епікриз з медичної картки стаціонарного хворого №523 відділення №12 від 26.03.2019р. №1640). Згідно посвідчення № НОМЕР_1 від 25.07.2013р., являється дитиною - інвалідом. Дитина постійно проживає разом із позивачкою та перебуває на її утриманні, відповідач в свою чергу матеріальної допомоги на утримання та лікування сина не надає, а відтак позивачка вимушена звернутись до суду з вищевказаним позовом.

Ухвалою від 16.11.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Разом з цим учасникам справи було направлено ухвалу суду про відкриття провадження у справі та направлено відповідачу копії позовної заяви з додатками та встановлено для учасників строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень.

Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Відповідач належним чином повідомлений про розгляд судом даного провадження, про що свідчить відмітка на рекомендованому повідомленні про вручення поштової кореспонденції суду. Клопотань про розгляд справи з повідомлення сторін та відзиву на позовну заяву не надходило.

Враховуючи вищевикладене, суд вважав за можливе проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами.

Вивчивши матеріали позовної заяви та дослідивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено наступне.

Зі змісту позовної заяви сторони перебували в зареєстрованому шлюбі до 14.06.2017 року.

Від даного шлюбу сторони по справі мають спільну дитину - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується наданою копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 .

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з дитинства страждає стійким психічним розладом, легка розумова відсталість (розумова відсталість рівня глибокої дебільності), ускладнена психопатопобідною поведінкою, системним недорозвиненням мовлення 2-3 рівня, неорганічним енурезом. Церебральна резидуально-органічна недостатність (епікриз з медичної картки стаціонарного хворого №523 відділення №12 від 26.03.2019р. №1640). Згідно посвідчення № НОМЕР_1 від 25.07.2013р., являється дитиною - інвалідом.

Згідно висновку експертного дослідження ДУ «Центр психічного здоров`я і моніторингу наркотиків та алкоголю МОЗ» № 44 від 04.04.2019р. проведеного за участю фахівців в галузі судово - психіатричної експертизи, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , страждає стійким хронічним психічним розладом: Легка розумова відсталість ступеню вираженої дебільності з вираженим емоційно-вольовим порушенням (МКХ-10: F70.1). За своїм психічним станом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не здатний повного мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Відповідно до ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально важливим урахуванням інтересів дитини.

З пояснень позовної заяви вбачається, що спільний син перебуває на утриманні позивачки, відповідач в свою чергу матеріальну підтримку не надає.

Відповідно до Закону України "Про реабілітацію осіб з інвалідністю в Україні": дитина з інвалідністю - особа віком до 18 років (повноліття) зі стійким розладом функцій організму, що при взаємодії із зовнішнім середовищем може призводити до обмеження її життєдіяльності, внаслідок чого держава зобов`язана створити умови для реалізації нею прав нарівні з іншими громадянами та забезпечити її соціальний захист.

Відповідно до вимог ст. 88 СК України якщо один із подружжя, в тому числі і працездатний, проживає з дитиною з інвалідністю, яка не може обходитися без постійного стороннього догляду, і опікується нею, він має право на утримання за умови, що другий з подружжя може надавати матеріальну допомогу.

Право на утримання триває протягом всього часу проживання з дитиною з інвалідністю та опікування нею і не залежить від матеріального становища того з батьків, з ким вона проживає.

Розмір аліментів тому з подружжя, з ким проживає дитина з інвалідністю, визначається за рішенням суду відповідно до частини першої статті 80 цього Кодексу, без урахування можливості одержання аліментів від своїх батьків, повнолітніх дочки або сина.

Згідно ч. 1 ст. 80 СК України аліменти присуджуються одному з подружжя у частці від заробітку (доходу) другого з подружжя і (або) у твердій грошовій сумі.

Відповідно до ч. 1 ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.

Визначаючи розмір аліментів, суд виходить зі змісту позовних вимог, згідно ст. 182 СК України, враховує матеріальний стан позивачки, яка самостійно утримує дитину з інвалідністю та потребує матеріальної допомоги відповідача, а тому вважає необхідним визначити розмір аліментів в заявленій у позові сумі.

Таким чином, позовні вимоги ґрунтуються на вимогах Закону й підлягають задоволенню.

Враховуючи той факт, що позивачка є законним представником їх з відповідачем спільної дитини з інвалідністю до 18 років, а відтак судом стягуються аліменти саме до досягнення дитиною повноліття.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 840, 80 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 88, 180-183 СК України, ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд , -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - задовольнити.

Стягувати з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживаня: АДРЕСА_2 ), яка проживає з дитиною з інвалідністю - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу), починаючи з 10 листопада 2020 року та протягом всього часу проживання з дитиною з інвалідністю, але не більше ніж до досягнення ним повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 )на користь держави судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст рішення суду виготовлений 18.01.2021.

Суддя: