Справа № 307/3340/18
Провадження № 22-ц/4806/43/21
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

15 січня 2021 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Кондор Р.Ю., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Тячівської міської ради, Головного управління держгеокадастру в Закарпатській області, Державного реєстратора речових прав Тячівської міської ради Довгуник В.М. про визнання протиправним висновку комісії Тячівської міської ради від 04.05.2017 та рішення Тячівської міської ради №1560 від 10.05.2017, яким затверджено цей висновок, скасування в реєстрі речових прав відомостей про право власності на земельну ділянку, повернення у користування захоплену частину та зобов`язання усунути істотні порушення будівельних норм та правил, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 1 грудня 2020 року, головуючий суддя Гримут В.І., -

в с т а н о в и в :

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , інтереси яких представляє адвокат Марич Іван Юрійович, оскаржили рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 1 грудня 2020 року.

Разом з тим подана апеляційна скарга не відповідає вимогам ЗУ "Про судовий збір", оскільки судовий збір апелянтами сплачено не в повному обсязі.

Так, відповідно до позовної заяви позивачі просили:

визнати протиправними висновок комісії Тячівської міської ради від 04.05.2017 та рішення Тячівської міської ради №1560 від 10.05.2017, яким затверджено цей висновок (вимоги немайнового характеру),

скасувати в реєстрі речових прав відомості про право власності на земельну ділянку (вимога немайнового характеру),

повернути у користування земельну ділянку площею 0,0018 м.кв. (вимога майнового характеру)

зобов`язати усунути істотні порушення будівельних норм та правил (вимога немайнового характеру).

Чинне законодавство не містить чіткого тлумачення визначень «вимога майнового» та «вимога немайнового» характеру. Однак ВССУ у постанові Пленуму від 17.10.2014 № 10 «Про застосування законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснив, що до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці (наприклад, якщо позовну заяву про визнання договору (правочину) недійсним подано без вимоги застосування наслідків, передбачених статтею 216 ЦК).

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 № 910/13737/19 (12-36гс20) зазначено, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 175 та пунктів 2 та 10 частини 1 статті 176 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у Постанові від 25.08.2020 № 910/13737/19 (12-36гс20) різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, позовна вимога позивачів про повернення у користування земельної ділянки площею 0,0018 м.кв. свідчить про її майновий характер.

Порядок сплати та розміри ставок судового збору встановлено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент звернення позивача з позовом) за подання до суду фізичною особою:

позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частинами 3 та 7 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет на 2018 рік" від 07.12.2017 за № 2246-VIII розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у 2018 році складав 1762 гривні.

Таким чином, судовий збір за подання апеляційної скарги становить - 7400,40 гривень, з яких за три позовні вимоги немайнового характеру кожному заявнику необхідно сплатити по 3171,6 грнивень (704,8*3*150%); за позовну вимогу майнового характеру заявникам необхідно сплатити загальну суму у розмірі 1057,20 гривень (704,8*150%), виходячи з пропорційності заявлених позовних вимог.

При цьому слід зазначити, що оскільки позивачами не була вказана ціна позову, яка визначається з урахуванням вартості спірного майна, а також, така не була встановлена судом першої інстанції, то на стадії апеляційного розгляду справи судовий збір з майнових вимог підлягає сплаті, виходячи з мінімального розміру цього збору.

Позаяк апелянтами сплачено лише 3171 гривень, що є не у повному обсязі, їм необхідно доплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 4229,40 гривень за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів:ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) : 37975895;

Банк одержувача:Казначейство України (ел.адм.подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998 ;

Рахунок отримувача: UA0007493;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу: судовий збір, за позовом_______, на рішення від_____,

по справі___, Закарпатський апеляційний суд.

У разі невідповідності апеляційної скарги вимогам ст.356 ЦПК України та несплати суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити апелянта та надати йому строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, шляхом оплати судового збору.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Тячівського районного суду від 1 грудня 2020 року - залишити без руху, про що повідомити апелянтів та надати їм строк протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Роз`яснити, що у разі виконання вимог ухвали суду у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде вважатись такою, що подана в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків скарги у строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважається неподаною і повертається.

Суддя Р.Ю. Кондор