УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" січня 2021 р. Київський районний суд м.Харкова

у складі головуючого судді Колесник С,А.,

за участю секретаря судового засідання Кудінової К.А.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача адвоката Сороки О.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м.Харкові клопотання представника відповідача адвоката Сороки О.О. про витребування доказів у цивільній справі №643/18900/19 за позовною заявою Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) про стягнення вартості товарів, поставлених на консигнацію за договором, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Київського районного суду м.Харкова від 11.03.2020 позовні вимоги Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 задоволено, стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором від 20.07.2017 про передачу товару на консигнацію у розмірі 1 727 875,00 грн.; стягнуто ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 9 605,00 грн.

Ухвалою суду від 13.07.2020 задоволено заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 11 березня 2020 року, ухваленого по справі № 643/18900/19 за позовом ФОП ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення вартості товарів, поставлених на консигнацію, скасовано заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 11 березня 2020 року по справі за позовом ФОП ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення вартості товарів, поставлених на консигнацію, розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження, почато підготовче провадження у справі.

В ході підготовчого провадження представником відповідача подано клопотання про витребування доказів, відповідно до якого просить: витребувати у позивача оригінал договору від 20.07.2017 про передачу товару на консигнацію, оригінали усіх накладних, з метою проведення почеркознавчої експертизи, для встановлення належності підпису на догооврі та усіх накладних за період з 26.10.2017 по 06.09.2018, який укладено між ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 20.07.2017 та усі накладні - зазначені на виконання цього договору за період з 26.10.2017 по 06.09.2018 де є оригінальний або факсимільний підпис ОСОБА_2 та долучити до матеріалів справи; витребувати у позивача або у міський поліклініці № 24 документи про хворобливий стан позивача ОСОБА_1 у період з 04.08.2020 по грудень 2020, а саме в той період коли було пропущено позивачем декілька судових засідань, а у своїх заявах від 04.08.2020,31.08.2020, 25.09.2020, 19.10.2020, 10.11.2020 позивач посилається на COVID 19, але не надає до суду жодного підтвердження, що п`ять засідань ним пропущено з поважної причини, таким чином вважає за необхідне витребувати докази на підтвердження поважності причини пропуску судових засідань у період з серпня по грудень 2020, у разі відсутності медичних показників та даних про хворобу застосувати заходи судового впливу на позивача.

В обґрунтування заявленого клопотання посилається на те, що в нього відсутні зазначені документи, а на звернення позивач та його представник не реагує, з урахуванням що відповідач, як підприємець, ніколи не отримував зазначені у цих накладних товари, не підписував договір від 20.07.2017 на передачу товару на консигнацію, вважає за необхідне з метою проведення почеркознавчої експертизи витребувати у позивача оригінали зазначених документів, де є особистий підпис ОСОБА_2 .

Зауважує, що відповідач ніколи не підписував документи шляхом факсимільного підпису, не замовляв цієї печатки, крім того усі договори та інші документи підписував особисто, його підприємницька діяльність здійснювалася з печаткою, тобто при укладанні договору він завжди ставив свій особистий підпис та печатку.

Крім того, позивач постійно зловживає процесуальними правами та у період з серпня 2020 року та до січня 2021 року постійно вигадує та надумує хвороби, та не надає доказів на наявність хвороби, тільки зауважує, що бажає приймати участь у справі особисто тому просить постійно відкласти розгляд справи, оскільки відповідач та його представник жодного разу не пропустили без поважної причини судове засідання, то вважають, що позивач зловживає своїми процесуальними правами, тому просять витребувати з КНП «Міська поліклініка №24» документи та докази перебування позивача дійсно на лікуванні в період з 04.08.2020 по грудень 2020 року на лікарняному з зв`язку з перенесеним захворюванням COVID 19.

У підготовчому засіданні відповідач ОСОБА_2 та його представник адвокат Сорока О.А. клопотання підтримали та просили задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 у підготовчому засіданні пояснили, що оригінали документів, витребувати які просить відповідач та його представник на даний час перебувають на експертизі в межах кримінального провадження, однак вони не заперечують їх надати для проведення експертизи в межах цивільної справи.

Суд, вислухавши думку учасників підготовчого провадження, вивчивши подане клопотання про витребування доказів і не вирішуючи питання про обґрунтованість позовних вимог по суті, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 1 ст.76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ст.77 ЦПК України).

Частиною 1 статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст..84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Як видно з матеріалів заяви, між сторонами існує спір щодо виконання зобов`язань за договором про передачу товару на консигнацію від 20.07.2017, а відповідачем заперечується факт підписання договору та отримання зазначених у накладених до даного договору товарів.

Відповідно до ч.ч.1,2,3,5 ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що позивач звертався із запитами з метою самостійного отримання вказаних у клопотанні доказів від позивача, однак відповіді не отримав, з метою ухвалення законного рішення у даній справі, яке відповідатиме завданню цивільного судочинства, передбачене ч.1 ст.2 ЦПК України, з метою з`ясування усіх обставин справи, суд вважає, що клопотання про витребування доказів в цій частині підлягає задоволенню.

Стосовно витребування доказів з КНП «Міська поліклініка №24» щодо перебування позивача на лікуванні, суд вказує наступне.

Відповідно до п.2,3 ч.1 ст.43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Пунктами 1-3 ч.2 вказаної статті визначено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені статтею 223 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати (ч.4 ст.259 ЦПК України).

Частиною п`ятою статті 259 ЦПК України визначено, що ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання.

Так, з матеріалів справи вбачається, що підготовче засідання, призначене на 06.08.2020, було відкладено протокольною ухвалою суду за клопотанням позивача.

Підготовчий розгляд справи, призначений на 31.08.2020 було відкладено як за клопотанням позивача так і за клопотанням представника відповідача.

21.10.2020 та 16.11.2020 підготовчий розгляд справи також було відкладено протокольною ухвалою суду за клопотаннями позивача.

Судом взято до уваги, що станом на час проведення підготовчих засідань у справі в Україні діяв карантин, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та враховано Рекомендації Ради суддів України щодо встановлення особливого режиму роботи судів України задля убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, затвердженої рішенням Ради суддів України № 19 від 17.03.2020, у зв`язку з чим причини неявки позивача у судове засідання та мотиви, викладені у його клопотаннях про відкладення судових засідань не можуть вважатися неповажними.

При цьому, питання щодо відкладення підготовочго розгляду за клопотанням позивача вирішувалось судом окремо у кожному підготовчому засіданні та на момент розгляду цих клопотань суд вважав їх такими, що підлягають задоволенню.

Судом не постановлялось ухвал про зобов`язання позивача надати суду додаткові докази на підтвердження поважності причин його неявок у підготовчі засідання.

Тому суд приходить до висновку, що наразі відсутня необхідність витребування таких доказів з КНП «Міська поліклініка №24», у зв`язку з чим відмовляє у задоволенні клопотання представника відповідача в цій частині.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 84, 260, 261, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача адвоката Сороки Олени Олексіївни про витребування доказів задовольнити частково.

Витребувати у Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) оригінал договору від 20.07.2017, укладений між ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 20.07.2017 та усі накладні на виконання вказаного договору за період з 26.10.2017 по 06.09.2018.

Вказану інформацію необхідно надати суду у 10- денний строк з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що:

- згідно ч.7 ст.84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали;

- згідно ч.8 ст.84 ЦПК України у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом;

- згідно ч.9 ст.84 ЦПК України притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

У задоволенні іншої частини заявленого клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 18.01.2021.

Суддя Колесник С.А.