Провадження № 2/641/217/2021 Справа № 641/2646/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2021 року Комінтернівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді- Колодяжної І.М.

за участю секретаря - Гішян А.В.

представника позивача - Шатової Ю.В.

справа №641/2646/17

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова в порядку загального позовного провадження цивільну справу №641/2646/17 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Харківська міська рада про поновлення строку для прийняття спадщини за законом,-

-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Комінтернівського районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 про поновлення строку для прийняття спадщини за законом, після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його двоюрідний брат - ОСОБА_4 . Про його смерть позивач дізнався тільки в березні 2017 року від сусідів по місцю проживання батька, оскільки позивач з братом спілкувалися не часто та позивача стурбувало те, що брат не привітав його з новим роком. З середини грудня 2016 року по 18 березня2017 року позивач тяжко хворів і не міг рухатися, у зв`язку з чим не міг дізнатися про смерть свого брата та звернутися до нотаріальної контори у строки встановлені законом із заявою про прийняття спадщини. Позивач є єдиним кровним спадкоємцем після смерті свого двоюрідного брата , з урахуванням правоприємства після смерті свої матері , яка приходилась померлому рідною тіткою. Після одужання позивач звернувся до Першої Харківської державної нотаріальної контори , оскільки останньому стало відомо про, те що в цій нотаріальній конторі була заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_4 по заяві ОСОБА_2 , яка ніколи не мала відношення до родини померлого. Державним нотаріусом позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , а також нотаріус роз`яснив позивачу, що останній пропустив строк подання заяви на прийняття спадщини та рекомендував звернутися до суду із заявою про продовження такого строку. В березні 2017 року позивач звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з аналогічними позовними вимогами, однак позовна заява була йому повернута, у зв`язку з не підсудністю її цьому суду. Посилаючись на вищевказані обставини , позивач просить визнати причини пропуску звернення до нотаріальної контори поважними, враховуючи тривалий час його хвороби , та поновити йому такий строк.

19 травня 2020 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду , відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження у підготовче засідання.

28 липня 2020 року ухвалою суду підготовче засідання закрито та справу призначено до судового розгляду.

Представник позивача в судовому засіданні підтримала доводи позовної заяви та зазначила про те, що позивач не часто спілкувався зі спадкодавцем, який приходиться позивачу двоюрідним братом, тому не знав про його смерть, про що дізнався від сусідів за місцем проживання брата. В період часу з грудня 2016 року по 18 березня 2017 року позивач тяжко хворів, у зв`язку з чим не міг пересуватися , що також стало причиною пропуску строку на прийняття спадщини. Після одужання позивач звернувся до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини після смерті брата, оскільки він є єдиним кровним родичем спадкодавця та після звернення державним нотаріусом було роз`яснено, що позивачу необхідно звернутися до суду про поновлення строку на прийняття спадщини. Позивач в цей же період часу, тобто в березні 2017 року звернувся до Фрунзенського районного суду з відповідним позовом, однак в квітні 2017 позов йому був повернутий у зв`язку з непідсудністю справи цьому суду, після чого позивачем одразу було подано відповідну позовну заяву до належного суду, тобто до цього який на теперішній час розглядає справу. Представник позивача вважає , причини пропуску строку на прийняття позивачем спадщини поважними , у зв`язку з чим просила поновити такий строк. Крім того, представник позивача зазначила, що як стало відомо, що до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 звернулась відповідач ОСОБА_2 та із заявою про видачу свідоцтва на спадщину звернулась відповідач ОСОБА_3 , які взагалі не є родичами спадкодавцю та які, на її думку , шахрайськими діями хочуть заволодіти спадковим майном .

Відповідачі в судове засідання не заявились , про день та час слухання справи повідомлялись в установленому законом порядку, про причини своєї неявки суду не повідомили та відзиву на позов до суду не подали.

Представник третьої особи в судове засідання не заявився , надавши суду заяву про розгляд справи за його відсутністю.

Суд , заслухавши доводи представника позивача, допитавши свідка , вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

За приписами ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, свобод чи інтересів фізичних осіб , прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Судом встановлено, що згідно копії спадкової справи № 694/2016 заведеної після смерті ОСОБА_4 , згідно актового запису про смерть № 12326 від 20.08.2016 року, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до листа КП « Жилкомсервіс» від 22.11.2016 року, ОСОБА_4 з 29.01.1986 року був зареєстрований за адресою : АДРЕСА_1 по день смерті , та був знятий з реєстраційного обліку 28.10.2016 року.

22.03.2017 року до Першої Харківської нотаріальної контори звернувся ОСОБА_1 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті - ОСОБА_4 , в якій зазначив , що померлий приходився йому двоюрідним братом та він має право на спадщину, після смерті матері, яка приходилась померлому ОСОБА_4 , тіткою. .

Відповідно до постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії від 22.03.2017 року, державним нотаріусом Першої Харківської нотаріальної контори позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з неприйняттям останнім спадщини після смерті спадкодавця в установленому законом порядку.

Згідно з медичними довідками, виданими Комунальним закладом охорони здоров`я «Харківська міська поліклініка № 3» ОСОБА_1 у зв`язку з ІХС та гіпертонічною хворобою був тимчасово непрацездатний в період з 20 грудня 2016 року до 18 січня 2017 року та з 20 лютого 2017 року до 17 березня 2017 року. Крім того, з 19 січня 2017 року до 19 лютого 2017 року позивач знаходився на лікуванні на денному стаціонарі, щоденно їздив до лікарні для отримання курсу лікування.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (стаття 1258 ЦК України).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. У п`яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї. Утриманцем вважається неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування (статті 1261-1265 ЦК України).

Відповідно до частини четвертої статті 1266 ЦК України двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

За правилом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до частин першої, другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

У частині першій статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

Згідно з частиною другою статті 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. У частині третій цієї статті зазначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Таким чином, знаходження позивача на довготривалому лікуванні є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснила, що вона є дружиною позивача. Про смерть двоюрідного брата ОСОБА_4 позивач дізнався в грудні 2016 року. З грудня 2016 року він був дуже хворий, не міг пересуватися (гіпертонична хвороба та захворювання суглобів) спочатку лікувався вдома до лютого 2017 року. Після одужання зразу звернувся до Першої нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті його двоюрідного брата ОСОБА_4 .. Однак в нотаріальний конторі йому було відмовлено, оскільки ним був пропущений строк для прийняття спадщини.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Так, встановивши, що позивач ОСОБА_1 був тимчасово непрацездатний в період з 20 грудня 2016 року до 18 січня 2017 року та з 20 лютого 2017 року до 17 березня 2017 року, та в період з з 19 січня 2017 року до 19 лютого 2017 року знаходився на лікуванні на денному стаціонарі, суд вважає поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, аналізуючи вищенаведене, суд прийшов до висновку, що строк, встановлений законом для прийняття спадщини, був пропущений позивачем з поважних причин, та вважає за необхідне позов задовольнити та визначити позивачеві додатковий строк 1 місяць для прийняття спадщини.

Керуючись статтями 321,328, 1217,1218,1233-1236,1247, 1261,1268,1296 ЦК України, статтями 12,76-81,141,265-268 ЦПК України , суд-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Харківська міська рада про поновлення строку для прийняття спадщини за законом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , терміном у 1 (один) місяць, з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду через Комінтернівський районний суд м. Харкова шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або підписання рішення суду без його проголошення у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання , яким завершується розгляд справи.

У відповідності до п. 15 .5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції , до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Комінтернівський районний суд м. Харкова .

Позивач: ОСОБА_1 , адреса проживання : АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 .

Представник позивача - Шатова Юлія Вікторівна, діє на підставі договору про надання правової допомоги від 04.06.2020 року, адреса проживання в матеріалах справи відсутня .

Відповідач - ОСОБА_2 , адреса проживання : АДРЕСА_3 , РНОКПП та серія і номер паспорта в матеріалах справи відсутні.

Відповідач - ОСОБА_3 , адреса проживання : АДРЕСА_4 , РНОКПП та серія і номер паспорта в матеріалах справи відсутні..

Третя особа -Харківська міська рада, , юридична адреса: м. Харків, м. Конституції, 7 .

Повний текст судового рішення складено 19 січня 2021 року.

Суддя: І. М. Колодяжна