Головуючий суддя
в суді І інстанції Козіна С.М.
Єдиний унікальний № 374/358/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2021 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої - судді Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Проценко Ю.В.,

позивача - ОСОБА_1 (не з`явилась),

представника відповідача - (не з`явився),

представника третьої особи - (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області, третя особа - Ржищівська міська державна нотаріальна контора Київської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яку позивачка мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина на 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що розташований у АДРЕСА_1 . Інша 1/2 частина житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами належить позивачці. Ці частки дістались позивачці та її брату як спадщина після смерті батька ОСОБА_3 . Позивачка постійно проживає в цьому будинку, доглядає його, управляє ним, оплачує платежі. Інших законних спадкоємців немає. Згідно ст. 1262 ЦК України позивачка має право на спадкування за законом після смерті брата, як спадкоємиця другої черги. Позивачка своєчасно звернулася до Ржищівської міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але її заяву не прийняли, мотивуючи це тим, що по даним нотаріальної контори є спадкоємець першої черги, що необхідно з`ясувати. Це було 21 лютого 2020 року в п`ятницю. В суботу, 22 лютого 2020 року, позивачка знову звернулась в нотаріальну контору, але їй відповіли, що питання ще не з`ясоване. У понеділок в нотаріальній конторі вихідний день. За цей час шестимісячний строк для прийняття спадщини закінчився. У видачі свідоцтва про право на спадщину позивачці було відмовлено, оскільки пропущено шестимісячний строк на прийняття спадщини. При цьому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання такої заяви може бути вирішено судом.

Позивачка просила визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримувала та просила їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, надіславши заяву про розгляд справи без участі представника Ржищівської міської державної нотаріальної контори Київської області, проти позову не заперечував.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_1 від 22 серпня 2019 року, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом серії НАО № 257329 від 22 липня 2015 року, спадкоємцями майна ОСОБА_3 , а саме: житлового будинку з відповідними надвірними будівлями та спорудами, розташованого в АДРЕСА_1 , є його дочка ОСОБА_1 та син ОСОБА_2 по 1/2 частині житлового будинку кожному (а.с. 8).

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14 листопада 2020 року, заява про прийняття спадщини не була прийнята в зв`язку з помилковою інформацією про наявність інших спадкоємців. Спадкова справа не відкрита. Відкрити спадкову справу та видати свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно, яке залишилось після померлого ОСОБА_2 можливо при умові визначення судом додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини (а.с. 6).

Відповідно до листа Ржищівської міської державної нотаріальної контори Київської області від 14 листопада 2020 року, позивачка вчасно звернулась з заявою про прийняття спадщини після смерті брата, а саме: 21 лютого 2020 року, але заява не була прийнята нотаріусом через помилкову інформацію щодо наявності спадкоємця першої черги, яка згодом не підтвердилась (а.с. 7).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1223, 1270 ЦК України).

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позивачка ОСОБА_1 з поважних причин, пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 , представник відповідача - Ржищівської міської ради Київської області у судове засідання не з`явився, заперечень проти позову не подавав, тому є підстави для задоволення позовних вимог та визначення строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. ст. 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 128, 247, 258, 259, 263-265, 268, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області, третя особа - Ржищівська міська державна нотаріальна контора Київської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 ), додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя