КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

Про залишення апеляційної скарги без руху

08 листопада 2021 року Київський апеляційний суд у складі судді Суханової Є.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Торкаєнко Олександра Сергійовичана ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 08 липня 2021 року про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 08 липня 2021 року заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову - задоволено частково.

Накладено арешт та заборонено всім державним реєстраторам - суб`єктам державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, включаючи держаних реєстраторів структурних підрозділів територіальних органів Міністерства юстиції України, виконавчих органів сільських, селищних та міських рад, Київської та Севастопольської міської, районної, районної в містах Києві та Севастополі державної адміністрації, нотаріусам та акредитованим суб`єктам державної реєстрації вчиняти будь-які нотаріальні та реєстраційні дії щодо квартири за адресою: : АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

Заборонено ОСОБА_1 та будь-яким іншим особам вчиняти будь-які дії спрямовані на виселення ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 з квартири за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000;

В іншій частині заявлених вимог заяви про забезпечення позову - відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, апелянт, ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Торкаєнко Олександра Сергійовича, 06 серпня 2021 року подав апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 354 ЦПК України, зокрема, пропущено процесуальний строк на апеляційне оскарження.

У відповідності до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

В апеляційній скарзі апелянт, ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Торкаєнко Олександра Сергійовича, не зазначає, з яких поважних причин пропустила строк на апеляційне оскарження ухвали суду І інстанції.

Клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи цивільно-процесуального закону повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку .

А тому, апелянту потрібно зазначити поважну причину пропуску строку на оскарження ухвали суду першої інстанції.

При цьому поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03, від 01 квітня 2008 року).

Практикою Європейського суду з прав людини встановлено, що якщо сторони у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду справи, їх права на доступ до правосуддя не є порушеними (рішення у справі «Каракуця проти України» (Karakutsya v. Ukraine), заява № 18986/06, пункт 57, від 16 лютого 2017 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

За правилами статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України,тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: зазначити поважну причину пропуску строку на оскарження ухвалисуду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Торкаєнко Олександра Сергійовичана ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 08 липня 2021 року про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності, залишити без руху та надати строк 10 днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Є.М. Суханова