Справа № 628/3807/21
Провадження № 2/628/1204/21

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 листопада 2021 року місто Куп`янськ
Куп`янський міськрайонний суд Харківської області
у складі: головуючого судді Демченко І.М.,
за участю секретаря Романової Н.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Куп`янську в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Мєтєльов Павло Андрійович до Кіндрашівської сільської ради Куп`янського району Харківської області, Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом
Ухвалою суду від 30.09.2021 провадження відкрито та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.
07.10.2021 до суду від Кіндрашівської сільської ради Куп`янського району Харківської області за вих № 03-15/1179 від 06.10.2021 надійшла заява про розгляд справи без участі представника сільської ради, заперечень проти позовних вимог ОСОБА_1 не мають.
Окрім того, зазначено, що Головне управління Держгеокадастру у Харківській області є органом державної влади, який фінансується з державного бюджету, у зв`язку з чим у разі задоволення позову ОСОБА_1 з метою недопущення порушення інтересів держави та недоотримання коштів органом державної влади, просить не покладати судові витрати на Головне управління.
Ухвалою суду від 04.11.2021 підготовче провадження закрито та справу призначено до розгляду по суті.
У судове засідання представник позивача адвокат Мєтєльов П.А. надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
16.11.2021 від Головного управління Держгеокадастру у Харківській області на електронну адресу суду надійшла зава про розгляд справи без участі представника управління з урахуванням правової позиції, викладеної у раніше надісланому відзиві.
Суд, з`ясувавши думку сторін, вивчивши матеріали справи, встановив обставини та відповідні правовідносини, що виникли між сторонами.
Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер дід позивача ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 17.12.2014 відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Куп`янську реєстраційної служби Куп`янського міськрайонного управління юстиції у Харківській області (а.с.7).
На підставі копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Куп`янським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 8).
ОСОБА_1 підтверджуються свідоцтвом серії НОМЕР_3 , виданим відділом ЗАГС Куп`янського міськвиконкому Харківської області 20.07.1983 про народження ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_1 , тобто позивача у справі, де батьком записаний ОСОБА_2 (а.с.5).
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
За інформацією Управління у Куп`янському районі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області вищевказаний Державний акт на право приватної власності на землю серії Р1 №698697 є чинним, право власності на землю, посвідчене даним державним актом, від ОСОБА_3 до інших осіб не переходило (а.с.51-52).
Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що відповідає положенням частини першої статті 1261 ЦК України.
З вищевказаної постанови нотаріуса встановлено, що на день смерті ОСОБА_3 проживав та був зареєстрований за місцем постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою виконкому Куп`янської міської ради Харківської області за №15-12/7313 від 04.06.2021. Згідно вказаної довідки склад його сім`ї на день смерті : ОСОБА_3 (померлий), ОСОБА_2 . ОСОБА_3 не залишив заповіту на випадок своєї смерті, що встановлено за даними спадкового реєстру (а.с.4-6).
Статтями 1268 та 1269 ЦК України презюмується, що коли спадкоємець постійно проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, то він вважається таким, що прийняв спадщину, якщо не заявив про відмову від неї протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу.
Таким чином, батько позивача ОСОБА_2 , який на день смерті свого батька ОСОБА_3 , був зареєстрованим та проживав разом з ним, вважається таким, що прийняв спадщину.
Згідно з ч.1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Як зазначено в ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, що прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно до нотаріуса, який відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про нотаріат» при видачі свідоцтва перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна.
Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 23постанови Пленуму Верховного Суду Українивід 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За змістом статті 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку, коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право.
Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення в нотаріальному порядку.
Методичними рекомендаціями нотаріальної палати України від 19 жовтня 2016 року визначено, що у випадку, якщо спадкодавцем за життя було набуто право власності, однак документ, що посвідчує право власності на нерухоме майно, втрачений і видача його дублікату не передбачена діючим законодавством, реєстрацію права власності спадкодавця за заявою спадкоємця можливо здійснити, застосовуючи у сукупності норми пунктів 53 і 66 Порядку № 1127.
Підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину стала відсутність правовстановлюючого документа на земельну ділянку Державного акту.
Відповідно до пункту 53 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (далі Порядок) для державної реєстрації права власності та інших речових прав на земельну ділянку, права власності на закінчений будівництвом об`єкт чи об`єкт незавершеного будівництва, реєстрацію яких проведено до 1 січня 2013 р. відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, у зв`язку із втратою, пошкодженням чи псуванням відповідного державного акта на право власності чи постійного користування земельною ділянкою, свідоцтва про право власності на нерухоме майно використовуються відомості з Державного земельного кадастру або Реєстру прав власності на нерухоме майно, який є архівною складовою частиною Державного реєстру прав, та паперовий носій інформації (реєстрові книги, реєстраційні справи, ведення яких здійснювали підприємства бюро технічної інвентаризації).
У разі наявності в заявника копії примірника втраченого, пошкодженого чи зіпсованого державного акта, свідоцтва про право власності на нерухоме майно подається також відповідна копія.
Державна реєстрація прав у випадку, передбаченому цим пунктом, проводиться виключно за умови встановлення державним реєстратором наявності зареєстрованих речових прав на підставі таких документів у Державному земельному кадастрі чи в Реєстрі прав власності на нерухоме майно, або на паперових носіях інформації (в реєстрових книгах, реєстраційних справах, ведення яких здійснювали підприємства бюро технічної інвентаризації), з обов`язковим зазначенням у Державному реєстрі прав відомостей про втрату, пошкодження чи зіпсування відповідного документа.
Пунктом 66 Порядку передбачено, що для державної реєстрації права власності на підставі заяви спадкоємця подаються документи, необхідні для відповідної реєстрації, передбачені статтею 27 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та цим Порядком, що підтверджують набуття спадкодавцем права власності на нерухоме майно, витяг із Спадкового реєстру про наявність заведеної спадкової справи та документ, що містить відомості про склад спадкоємців, виданий нотаріусом чи уповноваженою на це посадовою особою органу місцевого самоврядування, якими заведено відповідну спадкову справу. Державна реєстрація права власності на підставі заяви спадкоємця проводиться шляхом внесення до Державного реєстру прав відомостей про суб`єкта права власності - спадкодавця з обов`язковим зазначенням відомостей про смерть такої особи.
Відповідно до позиції, викладеної в методичних рекомендаціях нотаріальної палати України від 19 жовтня 2016 року, щодо особливостей державної реєстрації права власності спадкодавця за заявою спадкоємця з врахуванням Постанови Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127, в редакції Постанови Кабінету Міністрів України від 23.08.2016 № 553, у випадку належної реєстрації права власності спадкодавця на нерухоме майно за життя, додаткової реєстрації права власності на підставі дубліката документа, що підтверджує набуття спадкодавцем права власності на нерухоме майно - не вимагається, однак позивач позбавлений такої можливості, оскільки його батько ОСОБА_2 за життя свої спадкові права належним не зареєстрував.
Керуючись ст.ст. 2, 23, 76-81, 200, 206, 258, 259, 263, 264, 265, 273 ЦПК України, ст. ст.1217, 1220, 1222, 1261, 1268, 1269, 1270, 1297 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 до Кіндрашівської сільської ради Куп`янського району Харківської області, Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом задовольнити.
Рішення може бути оскаржено повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Роз`яснити сторонам, що на підставі пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)» в редакції Закону України № 731-IX від 18.06.2020 під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи може продовжити процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Головуючий : І.М.Демченко