Справа № 646/558/21
№ провадження 2/646/985/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.11.21 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Білінської О.В.,

за участю секретаря Мірзоєвої К.Р.,

представника позивача адвоката Костіна О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Костіна Олексія Юрійовича до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

29.01.2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла тітка позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_1 , виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Харків від 02.07.2020. 17.12.2014 ОСОБА_2 , відповідно до Заповіту, посвідченого та зареєстрованого приватним нотаріусом ХМНО Гібадуловою Л.А. у реєстрі за №4200 заповіла все належне їй майно, в тому числі квартиру АДРЕСА_1 позивачу - ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі на вищевказану квартиру. 21.01.2021 позивач звернулась до нотаріуса Адамової Людмили Анатоліївни, номер свідоцтва 2463. Проте, у прийнятті заяви їй було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). При цьому їй було роз`яснено, що питання визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. Вказаний строк для прийняття спадщини був пропущений позивачем з поважних причин. Позивач знала про існування заповіту, але він зберігався в квартирі тітки позивачки, ОСОБА_2 , через раптову смерть не встигла повідомити членів своєї сім`ї, в тому числі позивачку, про місце зберігання заповіту. Через велику завантаженість на роботі, вона не могла приділяти достатньо часу пошукам, і тому знайшла заповіт вже після того, як строк на прийняття спадщини був пропущений.

За таких обставин просить суд визнати причини пропуску строку на прийняття спадщини позивачем, ОСОБА_1 , поважними та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) після смерті її тітки ОСОБА_2 (свідоцтво про смерть Серія НОМЕР_1 , видане Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Харків від 02.07.2020).

Ухвалою суду вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 13 вересня 2021 року закрито підготовче провадження по вказаній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача у судовому засіданні позовну заяву підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явися, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

22.02.2021 представник відповідача через канцелярію суду подав відзив, в якому просив відмовити в задоволення позову, посилаючись на безпідставність, необґрунтованість позовних вимог, оскільки відсутні обставини, які підтверджували б поважні причини пропущеного строку для прийняття спадщини.

Також, зазначив, що що відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» закріплено, що судам слід звернути увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріусу у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. У разі якщо відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину не підтверджена належними доказами, а саме відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, це може бути підставою для відмови в позові, а не відмови у відкритті провадження у справі, закриття провадження у справі або залишення заяви без розгляду. Відповідач вказує, що предметом доказування у даній справі є також встановлення наявності або відсутності поважних причин пропущеного позивачем строку на подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини. Немає відомостей (а також доказів на їх підтвердження), що у позивача існували труднощі для звернення до нотаріальної контори у шестимісячний строк із відповідною заявою, при цьому сама по собі відсутність документального підтвердження складеного заповіту не доводить наявності істотних труднощів для прийняття спадщини. Що стосується завантаженості на роботі, це також не є поважною причиною.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 (а.с.8).

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповіла належну їй на праві приватної власності квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_1 (а.с.9). Таким чином, позивач ОСОБА_1 , 1973 року народження є спадкоємцем за заповітом.

21.01.2021 року ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Адамової Л.А. із заявою про видачу свідоцтва на спадщину за заповітом ОСОБА_2 .

Так, постановою про відмову у вчинені нотаріальних дій від 06.10.2021 ОСОБА_1 роз`яснено, що встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини нею пропущено, з підстав його поновлення рекомендовано звернутися до суду. (а.с. 62)

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа до майна померлої ОСОБА_2 не заведена. (а.с. 63)

Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Вирішуючи даний спір, суд застосовує норми спадкового права Цивільного кодексу України та враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивач вищезазначених вимог закону не дотрималася та після відкриття спадщини не подала своєчасно до нотаріальної контори заяву.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження №61-6700св19) та від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, пунктом 24 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Із матеріалів справи встановлено, що позивач є спадкоємицею за заповітом, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась. Разом з тим, позивач не відмовляється від прийняття спадщини. При цьому, на час звернення до суду заповіт не скасовано, його не визнано недійсним, відомості про наявність іншого заповіту, складеного спадкодавцем, відсутні, отже визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не порушує права інших осіб.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 04.03.2020 року в справі № 133/1880/18 вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства, досліджених доказів, з огляду на встановлені обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Керуючись ст.ст.10, 11, 12, 13, 141, 259, 263-265 ЦПК України,

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Костіна Олексія Юрійовича до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , терміном у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30-ти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Представник позивача: адвокат Костін Олексій Юрійович, діє на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю від 17.07.2018, адреса для листування: 61057, м. Харків, вул. Сумська, 6, 3 пов., 7 офіс.

Відповідач: Харківська міська рада, місцезнаходження: м. Харків, майдан Конституції, 7.

Повний текст рішення буде виготовлено 17.11.2021.

Суддя: Білінська О.В.