УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 січня 2021 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі ордеру діє адвокат Сергет Володимир Володимирович (місцезнаходження: АДРЕСА_2 до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про припинення права на частку у спільному майні за вимогою інших співвласників, -

встановив:

10 грудня 2020 року представник позивача через систему «Електронний суд» звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просив:

-виділити у власність позивача з часткою 31/50 приміщення та споруди, що становить у загальній вартості домоволодіння арифметичну частку 59/100 частин, в натурі частку майна в спільній частковій власності, яка визначена за висновком судової інженерно-технічної експертизи № 55/20 від 05.11.2020 року у розмірі 59/100 частин домоволодіння будинку АДРЕСА_3 та складається з частини в житловому будинку літ. «Б» приміщення підвалу І площею 10,2 кв.м. дійсною вартістю 38441 грн; приміщення передпокою 1-2 площею 15,3 кв.м.; приміщення туалету 1-3 площею 3,2 кв.м.; приміщення ванни 1-4 площею 2,6 кв.м.; приміщення кухні 1-5 площею 9,0 кв.м.; приміщення житлове 1-6 площею 11,7 кв.м.; приміщення житлове 1-7 площею 11,0 кв.м. Всього приміщень загальною площею 63,0 кв.м., дійсною вартістю 372684 грн.; в тамбурі літ. «б» приміщення коридору ІІІ площею 3,4 кв.м. дійсною вартістю 13694 грн; ганок дійсною вартістю 5993 грн; ? частину кухні літ. В дійсною вартістю 24569 грн; ? частина туалету Д дійсною вартістю 1804 грн; гараж літ. Ж дійсною вартістю 45691 грн; ? частина вимощення 1( №І) дійсною вартістю 6920 грн; ? частина водопроводу 4(№4) дійсною вартістю 6920 грн; ? частина хвіртки 2(№5) дійсною вартістю 1491 грн; ? частина огорожі 3(№6) дійсною вартістю 1491 грн.

-виділити у власність відповідачу з часткою 19/50 приміщення, будівлі та споруди, що становить у загальній вартості домоволодіння арифметичну частку 41/100 частин, в натурі частку майна в спільній частковій власності, яка визначена за висновком судової інженерно-технічної експертизи № 55/20 від 05.11.2020 року у розмірі 41/100 частин домоволодіння будинку АДРЕСА_3 та складається з частини житлового будинку літ. Б приміщення житлове 2-3 площею 12,5 кв.м.; приміщення житлове 2-4 площею 26,0 кв.м.; всього приміщеннь в житловому будинку літ. Б загальною площею 38,5 кв.м. дійсною вартістю 271749 грн; в прибудові літ. б1 приміщення тамбуру І площею 2,4 кв.м.; приміщення ванни ІІ площею 2,1 кв.м. Всього приміщень загальною площею 4,5 кв.м. дійсною вартістю 25488 грн.; ганок дійсною вартістю 5993 грн; ? частину кухні літ. В дійсною вартістю 24569 грн; сарай літ. Г дійсною вартістю 12245 грн; ? частину туалету літ. Д дійсною вартістю 1804 грн; сарай літ. Е дійсною вартістю 3319 грн; ? частину вимощення 1( №І) дійсною вартістю 6920 грн; ? частину водопроводу 4(№4) дійсною вартістю 6920 грн; ? частину хвіртки 2(№5) дійсною вартістю 1491 грн; ? частину огорожі 3(№6) дійсною вартістю 1491 грн.;

-виділити позивачу з часткою 31/50 у користування окрему ізольовану земельну ділянку площею 202 м2 за адресою: АДРЕСА_3 на якій розташовані об`єкти нерухомості, що йому виділяються. На графічному додатку 2 ця ділянка позначена світло - сірим кольором. Прохід на земельну ділянку передбачено з боку АДРЕСА_3 , через існуючі ворота або хвіртку. Для забезпечення можливості проходу до виділяємих в користування частин земельної ділянки частину земельної ділянки площею 78 кв.м. виділити в спільне користування обом користувачам. На графічному додатку 2 ця ділянка позначена червоним кольором. Графічне відображення схеми порядку користування наведено у додатку №2.

-виділити відповідачу з часткою 19/50 у користування окрему ізольовану земельну ділянку площею 205 м2 за адресою: АДРЕСА_3 на якій розташовані об`єкти нерухомості, що їй виділяються. На графічному додатку 2 ця ділянка позначена світло - сірим кольором. Прохід на земельну ділянку передбачено з боку АДРЕСА_3 , через існуючі ворота або хвіртку. Для забезпечення можливості проходу до виділяємих в користування частин земельної ділянки частину земельної ділянки площею 78 кв.м. виділити в спільне користування обом користувачам. На графічному додатку 2 ця ділянка позначена червоним кольором. Графічне відображення схеми порядку користування наведено у додатку №2.

-Стягнути з відповідача на користь позивача грошову компенсацію у розмірі 26 948, 00 грн., без урахування ПДВ та судовий збір у сумі 1 680,00 грн.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції матеріали позовної заяви з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.12.2020 року передана судді Булах Є.М. 11.12.2020 року.

Згідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання(перебування) такої фізичної особи,

За інформацією отриманою судом 13.01.2021 року з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання територіального органу ДМС України в Херсонській області, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 14.01.2021 року, відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 15.1 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до п.15.15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

01 грудня 2018 року ДСА України в газеті «Голос України» опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Дослідна експлуатація системи розпочинається з 1 березня 2019 року у складі вісьмох підсистем (модулів).

01 березня 2019 року в газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 01 березня 2019 року) опубліковано повідомлення про відкликання ДСА України оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№ 229 (6984) від 01 грудня 2018 року) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Станом на день надіслання даної позовної заяви в системі «Електронний суд» Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система у повноцінному режимі не функціонує, а тому відсутня можливість зареєструвати офіційні електронні адреси в цій системі та подати процесуальні документи в електронній формі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», що передбачено ч. 8 ст. 14 ЦПК України.

Таким чином, до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися до суду в паперовому вигляді, а письмові заяви повинні мати власноручний підпис заявника.

Враховуючи, що відповідачем позивач зазначає фізичну особу, яка у відповідності до ч. 6 ст. 14 ЦПК України не має обов`язку зареєструвати свою офіційну адресу в ЄСІТС, позивачу слід виконати вимогам ч. 2 ст. 177 ЦПК України та додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Зі змісту позовних вимог встановлюється, що позивач просить вирішити у судовому рішенні питання щодо прав відповідача (шляхом виділу їй у власність арифметичну частку домоволодіння 41/100 частин та виділу у користування окремої ізольованої земельної ділянки площею 205 м2), однак підстав для звернення з такою позовною вимогою в інтересах відповідача не вказує.

Крім того, у позові не конкретизовано яку саме частину кухні літ. В дійсною вартістю 24569 грн; туалету літ. Д дійсною вартістю 1804 грн; вимощення 1( №І) дійсною вартістю 6920 грн; водопроводу 4(№4) дійсною вартістю 6920 грн; хвіртки 2(№5) дійсною вартістю 1491 грн; огорожі 3(№6) дійсною вартістю 1491 грн., позивач просить виділити йому у власність.

Відповідно до ч. 4 ст.177ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 12 постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року, у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

З прохальної частини позовної заяви слідує, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру (виділ у користування земельної ділянки) та дві вимоги майнового характеру (виділ у власність частини домоволодіння).

Однак, всупереч приписам ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за жодну з майнових вимог судовий збір не сплачено.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

З висновку експерта №55/20 судової будівель-технічної, земельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи встановлюється, що вартість частини домоволодіння, яку просить виділити йому у власність позивач складає 519 698, 00 грн, а отже сума судового збору за вимогою про виділ у власність частини домоволодіння складає 5 196, 98 грн..

З висновку експерта №55/20 судової будівель-технічної, земельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи встановлюється, що вартість частини домоволодіння, яку позивач просить виділити у власність відповідачу складає 361 989, 00 грн, а отже сума судового збору за вимогою про виділ у власність частини домоволодіння складає 3 619, 89 грн..

Доказів сплати судового збору за майнові вимоги у вказаних розмірах позивачем не надано.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки. Позовну заяву з виправленими недоліками необхідно подати у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Керуючись ст. 175-177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі ордеру діє адвокат Сергет Володимир Володимирович (місцезнаходження: АДРЕСА_2 до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про припинення права на частку у спільному майні за вимогою інших співвласників залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу (представнику).

Надати позивачу (представнику) строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах