Справа № 201/143/21
Провадження № 2/201/1201/2021
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 січня 2021 року суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Наумова О.С., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Обслуговуючого кооперативу «Житлово будівельний кооператив «Спілка інвесторів ТОВ «Правильна компанія» до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Правильна компанія», Акціонерного товариства «Альфа Банк», Дніпровська міська рада, третя особа: Державна архітектурно будівельна інспекція України про визнання майнових прав та права забудови на об`єкт інвестування, встановлення сервітуту,

В С Т А Н О В И В:

11 січня 2021 року до Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОК «Житлово будівельний кооператив «Спілка інвесторів ТОВ «Правильна компанія» до ОСОБА_1 , ТОВ «Правильна компанія», Акціонерного товариства «Альфа Банк», Дніпровська міська рада, третя особа: Державна архітектурно будівельна інспекція України про визнання майнових прав та права забудови на об`єкт інвестування, встановлення сервітуту.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, на підставі ст. ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, вважаю за можливе залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно з п. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява не відповідає вказаним вимогам, оскільки подана в копії, а не в оригіналі.

Згідно з п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до положень п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Даним положенням позовна заява не відповідає, а тому позивачу слід зазначити інформацію щодо досудового врегулювання спору та про вжиття заходів забезпечення доказів у разі, якщо таке було.

Позовна заява не відповідає вищезазначеним положенням ст. 175 ЦПК України, а тому, пропоную позивачеві усунути дані недоліки.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

В порушення вимог ч. 5 ст. 177 ЦПК України жодних доказів позивачем до позовної заяви не додано.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

З огляду на те, що позивачем не надано копії позовної заяви з додатками для відповідачів та третьої особи, то даний недолік має бути усунений.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем судовий збір не сплачено, проте заявлено клопотання про відстрочення його сплати у зв`язку з тяжким матеріальним становищем та неприбутковістю позивача.

Вирішуючи питання щодо відстрочення сплати судового збору у зв`язку з тяжким матеріальним становищем, суд роз`яснює наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України). Зміст цієї статті передбачає право суду, а не обов`язок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Згідно зі ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст. ст. 77, 78 ЦПК України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У пункті 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 року №10 Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

При цьому, питання звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Жодних доказів скрутного майнового стану та неможливості оплати судового збору позивачем суду надано не було, у зв`язку з чим заявлене клопотання не підлягає задоволенню.

Приймаючи до уваги вищевикладене, керуючись ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, вважаю за необхідне залишити без руху позовну заяву ОК «Житлово будівельний кооператив «Спілка інвесторів ТОВ «Правильна компанія» до ОСОБА_1 , ТОВ «Правильна компанія», Акціонерного товариства «Альфа Банк», Дніпровська міська рада, третя особа: Державна архітектурно будівельна інспекція України про визнання майнових прав та права забудови на об`єкт інвестування, встановлення сервітуту, надавши позивачу строк для усунення недоліків 10 (десяти) днів з дня вручення копії даної ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 353 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Обслуговуючого кооперативу «Житлово будівельний кооператив «Спілка інвесторів ТОВ «Правильна компанія» до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Правильна компанія», Акціонерного товариства «Альфа Банк», Дніпровська міська рада, третя особа: Державна архітектурно будівельна інспекція України про визнання майнових прав та права забудови на об`єкт інвестування, встановлення сервітуту - залишити без руху, і запропонувати позивачеві усунути недоліки протягом 10 (десяти) днів з дня вручення копії даної ухвали.

У випадку невиконання ухвали суду в зазначений термін, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Суддя О.С. Наумова