Справа № 638/1516/21
Провадження № 2-во/638/255/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2021 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді СЕМІРЯД І.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові у письмовому провадженні заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення описки по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

ВСТАНОВИВ:

26.08.2021 рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено. Звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме нежитлові приміщення підвалу № 0-16:-0-19, 0-24, загальною площею 53,1 кв.м., в житловому будинку А-16, реєстраційний номер об`єкта 01, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 на праві приватної власності на підставі договору №5544-В-С купівлі продажу нежитлових приміщень, орендованих фізичною особо- підприємцем ОСОБА_3 , посвідчений 30.01.2018 Саутенко Н.В., приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, зареєстрований в реєстрі за №288, акт №5544-В-С прийому передачі, складений від 18.05.2018 Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та фізичною особою підприємцем ОСОБА_3 , дата державної реєстрації права власності 27.09.2018, номер запису 28169629, шляхом застосування процедури продажу предмету іпотеки, встановленої ст.38 ЗУ «Про іпотеку», а саме: надати ОСОБА_1 права від свого імені продажу предмету іпотеки будь-якій особі-покупцеві за початковою ціною в розмірі 750361,00 грн., встановленою на підставі звіту про оцінку майна, проведеної 11.08.2020, пароль пошуку звіту про оцінку ГЛНЖХБ947596.

За рахунок коштів, отриманих від реалізації цього предмету іпотеки, задовольнити грошові вимоги ОСОБА_1 за договором позики від 12.08.2020 в сумі 449850 (чотириста сорок дев`ять тисяч вісімсот п`ятдесят) грн 66 коп (сума основного боргу).

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 4498 (чотири тисячі дев`ятсот вісім) грн 60 коп.

11.11.2021 представник позивача звернувся до суду з заявою про виправлення описки в рішенні суду, а саме у мотивувальній частині, яка полягає у тому, що при ухваленні рішення помилково послався на ст. 38 ЗУ «Про іпотеку», а не на ст. 41 ЗУ «Про іпотеку», хоча у позовній заяві позивач просив здійснити звернення стягнення на предмет іпотеки саме шляхом продажу предмету іпотеки на прилюдних торгах, що регулюється ст. 41 ЗУ «Про іпотеку».

Окрім того, зазначає, що у абзаці другому резолютивної частини судом допущено описку, а саме вказано, що звернути стягнення на предмет іпотеки, шляхом застосування процедури продажу предмету іпотеки, встановленої ст.38 ЗУ «Про іпотеку», а саме: надати ОСОБА_1 права від свого імені продажу предмету іпотеки будь-якій особі-покупцеві за початковою ціною в розмірі 750361,00 грн., встановленою на підставі звіту про оцінку майна, проведеної 11.08.2020, пароль пошуку звіту про оцінку ГЛНЖХБ947596, а потрібно вказати звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу вказаного предмету іпотеки на прилюдних торгах із встановленням початкової ціни продажу на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

У відповідності до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:

Описка повинна відповідати таким критеріям: вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу.

Як вбачається з мотивувальної частини рішення суд при ухваленні рішення керувався, зокрема, ст. 38 ЗУ «Про іпотеку», а не ст. 41 ЗУ «Про іпотеку».

Тобто, судом не було допущено описку в резолютивній частині рішення, а у разі задоволення заяви представника позивача буде змінено зміст судового рішення.

Окрім того, суд звертає увагу, що, опискою є - помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Відповідно до п. 19 постанови пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 р. за N 14 «Про судове рішення у цивільній справі» - Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що судом при прийнятті рішення не було допущено описку, у зв`язку з чим заява не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 269 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення описки по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки залишити без задоволення.

До визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) ухвалу може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до або через Харківський апеляційний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення його відповідної ухвали.

СУДДЯ: Семіряд І.В.