Справа № 396/1067/19
провадження 2/216/784/21
УХВАЛА

іменем України

16 листопада 2021 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого - судді Бутенко М.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Кравець А.С.,

позивача ОСОБА_1 в режимі відеоконференції,

представників позивача Руденко А.П., Онищенка В.В., Ткаченка Є.В.,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до адвоката Ковша Дениса Володимировича про визнання бездіяльності адвоката та стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до адвоката Ковша Дениса Володимировича про визнання бездіяльності адвоката та стягнення моральної шкоди.

21.10.2021 електронною поштою від представника позивача ОСОБА_3 надійшла уточнена позовна заява про визнання бездіяльності адвоката незаконною та застосування правових наслідків правочинів, вчинених під впливом обману.

В судовому засіданні позивач та його представники уточнену позовну заяву підтримали просили прийняти її до розгляду.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні просив відмовити у прийнятті до розгляду уточненої позовної заяви.

Вислухавши сторони, дослідивши подану уточнену позовну заяву, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Пунктами 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Суд також враховує правову позиція висловлену у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01.11.2021 у справі № 405/3360/17, відповідно до якої Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Ухвала суду першої інстанції про відмову у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог не входить до переліку ухвал, які можуть бути оскаржені окремо від рішення суду в порядку статті 353 ЦПК України. Наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви позивачу. Водночас, пунктом 6 частини першої статті 353 ЦПК України визначено, що окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові). Якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права) (частина дев`ята статті 10 ЦПК України). У справі «Скорик проти України» від 08 січня 2008 року Європейський суд з прав людини зазначив, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо в національному правовому порядку існує процедура апеляції, держава має гарантувати, що особи, які знаходяться під її юрисдикцією, мають право у апеляційних судах на основні гарантії, передбачені статтею 6 Конвенції. Мають бути враховані особливості провадження, що розглядається, та сукупність проваджень, що здійснювались у відповідності з національним правопорядком, а також роль апеляційного суду у них. Таким чином, апеляційне провадження є важливою процесуальною гарантією захисту прав і охоронюваних законом інтересів осіб, які брали участь у розгляді справи у випадках та порядку, встановлених ЦПК України. Зважаючи на те, що процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви, яка, у свою чергу, може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог пункту 6 частини першої статті 353 ЦПК України, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що на ухвалу суду про відмову у прийняті заяви про збільшення позовних вимог може бути подана апеляційна скарга окремо від рішення суду.

Так, відповідно до матеріалів справи, 02.07.2019 позивач ОСОБА_1 звернувся до Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області з позовом до адвоката Ковша Дениса Володимировича про визнання бездіяльності адвоката та стягнення моральної шкоди.

Ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 23.07.2019 цивільну праву за позовною заявою ОСОБА_4 до адвоката Ковша Дениса Володимировича про визнання бездіяльності адвоката та стягнення моральної шкоди було направлено до Центрально-Міського районного суду м. Кривий Ріг за територіальної підсудністю.

Ухвалою від 11.12.2019 позовну заяву ОСОБА_1 до адвоката Ковша Дениса Володимировича про визнання бездіяльності адвоката та стягнення моральної шкоди було прийнято до розгляду та призначено судове засідання для розгляду справи по суті у спрощеному провадженні на 21.04.2021.

Враховуючи, що розгляд справи здійснюється у порядку спрощеного провадження, судові засідання по справі проводились з 21.04.2020, зокрема 20.07.2021 по справі вирішенні заявлені клопотання, заслухані усні пояснення учасників справи, і лише 21.10.2021 представник позивача Руденко А.Р. звернувся до суду з уточненою позовною заявою, тобто представник позивача ОСОБА_3 звернувся з уточненою позовною заявою поза строками встановленими статтею 49 Цивільного процесуального кодексу України.

Таким чином суд доходить висновку про наявність підстав для відмови у прийнятті до розгляду уточненої позовної заяви поданої представником позивача Руденко А.П. 21.10.2021.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 185, 258-261,353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Відмовити позивачу ОСОБА_1 у прийнятті уточненої позовної заяви до адвоката Ковша Дениса Володимировича про визнання бездіяльності адвоката незаконною та застосування правових наслідків правочинів, вчинених під впливом обману від 21.10.2021 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до адвоката Ковша Дениса Володимировича про визнання бездіяльності адвоката та стягнення моральної шкоди.

Уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до адвоката Ковша Дениса Володимировича про визнання бездіяльності адвоката незаконною та застосування правових наслідків правочинів, вчинених під впливом обману, подану 21.10.2021 повернути позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя М.В. Бутенко