РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 181/1059/21
Провадження № 2/181/252/21
"18" листопада 2021 р. смт. Межова
Межівський районний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Літвінової Л.Ф.,
за участю секретаря судового засідання Яківець А.О.,
розглянувши у загальному порядку у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт. Межова Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до об`єднаної територіальної громади Межівської селищної ради Межівського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
До Межівського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до об`єднаної територіальної громади Межівської селищної ради Межівського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Межова, Межівського району, Дніпропетровської області помер її батько ОСОБА_2 , який по день смерті проживав один за адресою АДРЕСА_1 . Після смерті батька залишилася спадщина у вигляді будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, який розташований по АДРЕСА_1 . Заповітного розпорядження від імені батька не було. Маючи намір оформити спадкові права за законом вона звернулася до приватного нотаріуса Межівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області, щоб отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, однак оформити в законному порядку спадщину їй не вдалося, оскільки вона пропустила шестимісячний строк для її прийняття. Поважність пропуску строку обумовлена різними місцями проживання в населених пунктах зі спадкодавцем, а також її необізнаністю про наявність спадкового майна. Крім того, відповідно до Постанови КМУ №211 від 11.03.2020 року, з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19) був встановлений карантин з 12.03.2020 року до 03.04.2020 року, який згодом був неодноразово продовжений. Також згідно ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19)» №530-ІХ від 17.03.2020 року, з дня оголошення карантину був зупинений перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. На момент смерті батька вона не заявляла про відмову від спадщини.
Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті її батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 три місяці з дня набрання рішенням законної сили; судові витрати покласти на позивача.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, надавши заяву про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримує та просить позов задовольнити повністю.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за їх відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечують.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. У зв`язку з чим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.
Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Частинами 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
У ч. 2 ст. 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.(статті 1220, 1222 ЦК України).
У відповідності до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Як вбачається із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Васильківському, Межівському, Покровському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) спадкодавець ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.10)
Згідно довідки №435 від 29 вересня 2021 року виданої виконавчим комітетом Межівської селищної ради Межівського району Дніпропетровської області ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований з 02 лютого 1981 року в АДРЕСА_1 та знятий з реєстрації в зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.11)
Згідно довідки №380 від 08.10.2021 року виданої виконавчим комітетом Межівської селищної ради (Веселівський старостинський округ) Межівського району Дніпропетровської області ОСОБА_1 дійсно провела поховання за власний рахунок батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .(а.с.14)
У судовому засіданні встановлено, що заповітного розпорядження від імені ОСОБА_2 не було посвідчено.
Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. (ст. 1261 ЦК України).
Згідно матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 є батьком позивача ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого Межівським р/б РАЦС Дніпропетровської області, де в графі батько записано ОСОБА_2 та копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 виданого Межівським районним відділом РАЦС Дніпропетровської області, відповідно до якого після укладення шлюбу позивач змінила дівоче прізвище « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 ».(а.с.7,8)
Згідно довідки КП «Комунсервіс» Межівської селищної ради» Бюро технічної інвентаризації №247 від 06.10.2021 року, будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Межівською державною нотаріальною конторою 09.08.1976 року за реєстром №429 в книзі 5 за номером 114.(а.с.13)
У судовому засіданні встановлено, що у передбачений законом шестимісячний строк позивач не зверталася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини через проживання з спадкодавцем у різних місцях, а також - необізнаність про наявність спадкового майна.
Згідно копії постанови приватного нотаріуса Межівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Філіпової І.П. від 06.10.2021 року, вбачається, що ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її батька ОСОБА_2 оскільки позивачка пропустила встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини. (а.с.12)
Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
У відповідності до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
При цьому, згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вона не була обізнана про наявність спадкового майна. Тобто, причини пропуску строку на прийняття спадщини, наведені у позовній заяві, є поважними.
У судовому засіданні також встановлено, що ОСОБА_1 в свою чергу заяв про відмову від прийняття спадщини не подавала.
Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивач строк для прийняття спадщини пропустив з поважних причин, а отже є достатньо законних та обґрунтованих підстав для надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті її батька, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 - тривалістю 3 (три) місяці, починаючи з моменту набрання законної сили рішення суду, права та охоронювані законом інтереси інших осіб не порушуються, іншим передбаченим законом шляхом поновити порушене право позивача на спадщину немає можливості.
Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Всебічне дослідження усіх обставин справи та письмових доказів, з урахуванням допустимості доказів та узгодженістю і несуперечністю між собою дають об`єктивні підстави вважати, що позов підлягає задоволенню повністю.
Згідно ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Однак суд, враховуючи, що у позовній заяві позивач прохала судові витрати залишити за нею, вважає за необхідне судові витрати у вигляді сплаченого судового збору залишити за ОСОБА_1 .
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1268-1272 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 60, 209, 212, 213, 214, 215 ЦПК України суд, -
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 3 (три) місяці, починаючи з моменту набрання законної сили рішенням суду.
Судові витрати у вигляді сплаченого судового збору залишити за позивачем ОСОБА_1 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: Л. Ф. Літвінова