Провадження № 2/638/6481/21
УХВАЛА

Іменем України

09 листопада 2021 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Подус Г.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Держави України в особі співвідповідача Головного Управління НП в Харківській області про компенсацію моральної шкоди, заподіяної протиправною тривалою бездіяльністю слідчих відповідача при імітації досудового розслідування по кримінальному провадженню, -

встановив:

До Дзержинського районного суду м. Харкова звернулась ОСОБА_1 до Держави України в особі співвідповідача Головного Управління НП в Харківській області з позовом про компенсацію моральної шкоди, заподіяної протиправною тривалою бездіяльністю слідчих відповідача при імітації досудового розслідування по кримінальному провадженню, у якому просила захистити її конституційне право на компенсацію моральної шкоди, заподіяної неправомірною тривалою бездіяльністю слідчими Шевченківського ВП при імітації досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначається положеннями Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року, №3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем встановлено ставку судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет на 2021 рік» від 29.01.2021року, №1158-ІХ встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2270 гривні 00 копійок.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог ціна позову визначається загальною сумою всіх вимог.

Позовна заява містить декілька самостійних позовних вимог.

Ціна позову становить 1 млн 100 тис грн, отже сума судового збору складає 11 000 грн, яка не сплачена позивачем.

Згідно з постановою КЦС ВС у справі 754/9573/13-ц від 27 січня 2021 року 01 вересня 2015 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-VІII, яким з урахуванням змін, поміж іншого, вилучено норму щодо обов`язкової сплати судового збору виключно через установи банків або відділення зв`язку, що дозволяє платнику судового збору використовувати більш зручний для нього спосіб сплати судового збору, у тому числі - через онлайн-системи, банкомати для приймання платежів, Інтернет-банкінг тощо. Відтак сплата судового збору онлайн в кабінеті клієнта банку відповідає вимогам Закону України «Про судовий збір», а квитанція, що надходить на електронну адресу як підтвердження сплати судового збору, є єдиним можливим документом на підтвердження оплати судового збору онлайн та має доказову силу на виконання його вимог».

Разом з цим, із позовної заяви вбачається, що заявник просить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Законом України «Про судовий збір» передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Суд вважає, що причини, на які посилається заявник, не можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки позивачем у справі не надано жодних підтверджуючи документів на підтвердження неможливості понесення нею витрат по сплаті судового збору, ані скрутного фінансового становища.

З огляду на те, що заявником не зазначено підстав та не надано належних доказів для відстрочення сплати судового збору, суд не знаходить підстав для задоволення заяви про розстрочення судового збору. До того ж заявник не відноситься до жодної категорії осіб, зазначених у статті 5 Закону України «Про судовий збір», які звільняються від сплати судового збору.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

З урахуванням вимог статті 11 ЦПК, суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у статті 8 Закону України «Про судовий збір», з власної ініціативи.

Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі якщо документ, що підтверджує сплату судового збору не буде поданий у строк, встановлений судом визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві.

Статтею 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Також позивачем не додано копії позовної заяви відповідно до кількості учасників справи

З урахуванням викладеного, суд вбачає, що позивачу необхідно усунути недоліки заяви, а саме сплатити судовий збір та надати до суду оригінал квитанції. Заяву про усунення недоліків разом з долученими документами необхідно надати до Дзержинського районного суду м. Харкова через канцелярію суду.

Керуючись ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 до Держави України в особі співвідповідача Головного Управління НП в Харківській області про компенсацію моральної шкоди, заподіяної протиправною тривалою бездіяльністю слідчих відповідача при імітації досудового розслідування по кримінальному провадженню, - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки заяви в строк, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення відмічених вище недоліків заява вважатиметься не поданою та буде повернено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: