БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/878/20
Провадження № 2/730/12/2021
О К Р Е М А У Х В А Л А
"15" листопада 2021 р. м.Борзна
Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі:
головуючого судді Ріхтера В.В.,
за участі секретаря судового засідання Магомедової О.В.,
представника позивача - адвоката Лук`яненко Р.В.,
представника відповідача - адвоката Ярового О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування,
У провадженні Борзнянського районного суду Чернігівської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування.
Рішенням Борзнянського районного суду Чернігівської області від 15.11.2021 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування задоволено частково. Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частини житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Під час розгляду справи судом встановлено таке.

На запит суду Борзнянська районна нотаріальна контора надіслала копію спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 та копію спадкової справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Як убачається зі спадкової справи № 103/2010, остання містить заяву ОСОБА_3 про те, що він відмовляється від спадщини по закону після смерті дружини без зазначення, на чию користь.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Лук`яненко Р.В. заявила клопотання про призначення посмертної почеркознавчої експертизи, оскільки, на думку позивача, підпис у заяві її батька ОСОБА_3 про відмову від спадщини за законом після смерті його дружини ОСОБА_4 є підробленим, що, у випадку підтвердження, в подальшому могло призвести до зміни часток у спадковому майні.

Ухвалою Борзнянського районного суду Чернігівської області від 17 грудня 2020 року по справі призначено посмертну почеркознавчу експертизу.

Згідно висновку експерта від 28.10.2021 року № 4107-4109/21-24 (а.с.225-233), підписи ОСОБА_3 в двох заявах про відмову від спадщини від 25.02.2010 виконані не ОСОБА_3 , а іншою особою.

З приводу усунення суперечностей щодо написання заяв ОСОБА_3 про відмову від прийняття спадщини від 25.02.2010 судом було допитано, як свідка, ОСОБА_5 , яка пояснила, що на час, коли були написані вказані заяви, її прізвище було ОСОБА_6 , вона була сільським головою та виконувала роль нотаріуса. Позивача у цій справі знає добре, а відповідача бачила лише 2 чи 3 рази, коли оформлювала спадщину, коли помер їх батько. Пояснила, що саме вона посвідчувала відмову ОСОБА_3 від спадщини. В той день він був зі своїм сином та вони втрьох оформили документи. Й хоча вона розуміє, що нотаріальна дія є конфіденційною, син спадкодавця також був присутній, оскільки вона вважала, що спадщина буде все одно його. Заяву, що підписав ОСОБА_3 , набирала саме вона, а він її просто підписав. Заява була підписана в двох екземплярах. Жодних варіантів написання заяви вона на підпис ОСОБА_3 , не пропонувала, оскільки саме така форма була в неї на комп`ютері, саме її вона роздрукувала, а ОСОБА_3 її підписав. Інших форм в неї не було, оскільки в практиці іншого в неї не було. ОСОБА_3 цю заяву читав, зауважень щодо змісту в нього не було. Переконана, що вказані заяви ОСОБА_3 було підписано особисто в її присутності.

На питання представника позивача, яке було знято судом, зазначила, що вважає, що висновки експертизи є невірними, оскільки експерт проводив експертизу за підписами та почерком, які є дуже старими. Про це їй повідомив відповідач, з яким вона спілкувалася перед судовим засіданням. Вони обговорювали справу та висновки експертизи та саме він повідомив, що зразки для експертизи були неналежними.

При цьому, представник відповідача підтвердив, що він зняв копії експертизи під час ознайомлення зі справою, надав їх відповідачу, який, можливо, міг надати їх свідку.

Вказані показання свідка ОСОБА_5 суд відкинув, з урахуванням того, що вони породжують обґрунтований сумнів у своїй об`єктивності, з урахуванням того, що свідок до судового засідання обговорювала з відповідачем суть справи та докази, які є у матеріалах справи, хоча спочатку пояснила, що відповідача взагалі бачила 2 чи 3 рази й лише під час оформлення спадщини. Одночасно суд взяв до уваги й те, що вказаний свідок є прямо заінтересованим у цій справі, оскільки саме вона мала пересвідчитися у встановленні особи, що виявила бажання відмовитися від спадщини, а за висновками експертизи ОСОБА_3 не підписував жодних заяв (про що свідок дізнався перед судовим засіданням від відповідача), що протирічить зазначеному свідком у судовому засіданні. Також, судом було взято до уваги й те, що свідок особисто займалася оформленням спадщини як позивача, так й відповідача, що підтверджується відповідними дорученнями, що містяться у спадкових справах та заявами на ім`я нотаріуса (а.с. 79, 81, 83, 92).

Відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Під підробленням документа необхідно розуміти як повне виготовлення сфальсифікованого документа, так і часткова фальсифікація змісту справжнього документа.

Статтею 358 Кримінального кодексу України регламентовано відповідальність за підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів.

Статтею 384 Кримінального кодексу України регламентовано відповідальність за введення в оману суду або іншого уповноваженого органу, в тому числі шляхом подання завідомо недостовірних або підроблених доказів.

Враховуючи зазначені вище обставини, суд убачає можливий склад злочину, передбачений статтями 358, 384 КК України.

Приписами частини 1 статті 262 ЦПК України встановлено, що суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Відповідно до частини 11 статті 246 ЦПК України окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність винесення у даній справі окремої ухвали суду та направлення її до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у порядку ст. 214 КПК України, відомостей, зазначених в окремій ухвалі суду, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.358, 384 КК України.

Керуючись ст.262, ст.354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Обставини, викладені в даній окремій ухвалі, довести до відома начальника Головного управління національної поліції в Чернігівській області (проспект Перемоги, 74, м. Чернігів, Чернігівська область, 14000) з метою внесення відомостей в ЄРДР і розслідування кримінальних правопорушень відповідно до вимог чинного законодавства.

Копію ухвали направити в Чернігівську обласну прокуратуру для здійснення контролю.

Копію ухвали направити ОСОБА_5 та сторонам у справі для відому.

Про вжиті заходи щодо виконання окремої ухвали суду від 15 листопада 2021 року повідомити Борзнянський районний суд Чернігівської області у місячний строк з часу отримання копії ухвали.

Окрема ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена особами, яких вона стосується, протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду.

Суддя Ріхтер В.В.