Справа № 182/4231/21
Провадження № 2/0182/2368/2021
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

17.11.2021 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого-судді Кобеляцької-Шаховал І.О.

секретар Іванова Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Нікополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади м.Нікополя в особі Нікопольської міської ради Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до територіальної громади м.Нікополя в особі Нікопольської міської ради Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся ОСОБА_2 . Після її смерті залишилася спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 . Зазначає, що постійно проживав зі своєю бабусею, надавав їй необхідну допомогу, доглядав за нею. На випадок своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 залишила заповіт, відповідно до якого заповідала належну квартиру АДРЕСА_1 йому. З приводу оформлення спадщини звернувся за роз`ясненнями до юристів, які йому пояснили, що, оскільки ОСОБА_2 залишила заповіт на його ім`я і він проживав разом з нею до дня її смерті, ніхто його права на спадщину оспорювати не буде, він може звернутись до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про спадщину в будь-який час, оскільки прийняв спадщину фактично, і краще це зробити після спливу 6 місяців після її смерті. 25 червня 2020 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Новікова І.М. для оформлення документів на спадщину, однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, який на момент звернення до нотаріуса складає 9 днів. Тому, враховуючи вищевикладені обставини, позивач змушений звернутись до суду та просить ухвалити рішення суду, яким визначити йому додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом на спадкове майно, що залишилося після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій він просить суд розгляд справи проводити за його відсутності, на задоволенні позову наполягає та просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі (а.с.30).

Представник відповідача в судове засідання не з`явився також, від неї на адресу суду надійшла заява, в якій вона також просить суд розгляд справи проводити за її відсутності, проти задоволення позову не заперечує (а.с.31).

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод", кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , про що свідчить актовий запис № 2458, складений Нікопольським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) (а.с.6). Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 (а.с.9). Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 за час свого життя належним їй майном розпорядилась і 30 червня 2020 року склала заповіт, яким все належне їй майно заповіла ОСОБА_1 (а.с.8). З метою отримання свідоцтва на право власності на спадкове майно ОСОБА_1 звернувся з заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Новікова І.М. Однак, постановою від 01 липня 2021 року у видачі свідоцтва про право на спадщину в порядку спадкування за заповітом позивачу було відмовлено у зв`язку з тим, що ним пропущено шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини (а.с.9). Вказаний строк для прийняття спадщини ОСОБА_1 був пропущений з поважних причин, які полягають в правовій необізнаності щодо прийняття спадщини. Тобто, обставини, на які посилається позивач як на підстави пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої, заслуговують на увагу та, на думку суду, є поважними причинами.

Відповідно до ст.1269 ЦК України, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто, а ст.1270 ЦК України регламентує для прийняття спадщини строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності з ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно керуватися тим, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, передбачає, що, відповідно до частини третьої ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, суд вважає, що дані обставини пов`язані з об`єктивними та істотними труднощами для спадкоємця, тому суд визнає їх поважними і вважає доцільним надати ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці для прийняття спадщини, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили.

Керуючись ст.ст.4, 13, 81, 200, 263-265, 268 ЦПК України, ст.1270, ч.3 ст.1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до територіальної громади м.Нікополя в особі Нікопольської міської ради Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Нікополі Дніпропетровської області, протягом трьох місяців з дня вступу рішення суду в законну силу.

Строк для прийняття спадщини рахувати з дня набуття чинності рішення суду.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал