СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/2806/21
ун. № 759/203/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2021 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м.Києва Твердохліб Ю.О., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фізичної - особи підприємця ОСОБА_2 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "СЕРДОЛІК", приватний нотаріус Шевченко Андрій Володимирович, Акціонерне товариство "Банк "Український капітал", Товариство з обмеженою відповідальністю "ВІСКОМ" про визнання протиправним та скасування звіту про оцінку майна,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до Фізичної - особи підприємця ОСОБА_2 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "СЕРДОЛІК", приватний нотаріус Шевченко А.В., Акціонерне товариство "Банк "Український капітал", Товариство з обмеженою відповідальністю "ВІСКОМ" про визнання протиправним та скасування звіту про оцінку майна.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя дійшов наступного висноку.

Згідно частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною четвертою статті 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" (Закон № 2658-III) процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Підставою проведення оцінки майна є, зокрема, договір між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки, який укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім (за змістом частини першої статті 10 і частини першої статті 11 Закону N 2658-III).

Відповідно до статті 33 Закону N 2658-III спори, пов`язані з оцінкою майна, майнових прав, вирішуються в судовому порядку.

Статтею 32 Закону N 2658-III передбачена відповідальність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, частиною другою якої визначено, що оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Відтак, чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна) ним своїх обов`язків.

Водночас звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 12 Закону N 2658-III).

Звіт про оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором.

Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів.

Спори про визнання недійсним звіту про оцінку майна не підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства абоу порядку іншого судочинства, якщо не заявлено будь-яких інших позовних вимог.

До таких правових висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 березня 2018 року у справі № 914/881/17 (провадження № 12-18гс18).

Таким чином, спори про визнання недійсним звіту про оцінку майна не підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства або у порядку іншого судочинства, а оцінка правомірності дій оцінювача щодо скасування звіту може бути надана судом при вирішенні спору про визнання договору купівлі-продажу недійсним, відшкодування завданої шкоди (збитків) тощо, позовні вимоги в яких мають бути спрямовані на ефективний захист порушених прав.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 22 грудня 2020 року у справі № 641/5394/18, який є обов`язковим для врахування судом відповідно до вимог частини 4 ст. 263 ЦПК України.

За таких обставин, суддя відповідно до вимог п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України відмовляє у відкритті провадження у справі в зв`язку з тим, що дана справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.186, 353-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Фізичної -особи підприємця ОСОБА_2 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "СЕРДОЛІК", приватний нотаріус Шевченко Андрій Володимирович, Акціонерне товариство "Банк "Український капітал", Товариство з обмеженою відповідальністю "ВІСКОМ" про визнання протиправним та скасування звіту про оцінку майна, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо ( частина перша статті 355 ЦПК України) або через суд першої інстанції (п. 15.5 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Суддя Ю.О. Твердохліб