УХВАЛА

12 січня 2021 року

м. Київ

справа № 297/377/18

провадження № 61-17773ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Воробйової І. А. розглянув заяву Державного підприємства «Берегівське лісове господарство» про відвід судді-доповідача Бурлакова С. Ю. у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Берегівське лісове господарство» про визнання недійсними наказів, визнання дій незаконними, визнання факту дискримінації, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргою Державного підприємства «Берегівське лісове господарство» на постанову Закарпатського апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Берегівське лісове господарство» (далі -

ДП «Берегівське лісове господарство») про визнання недійсним наказу

«Про зміну організаційної структури, скорочення чисельності та штату працівників ДП «Берегівський лісгосп» від 26 вересня 2017 року № 198; визнання недійсним наказу «Про звільнення головного економіста

ДП «Берегівське лісове господарство» ОСОБА_1» від 30 січня

2018 року № 6-к; поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу; відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Берегівського районного суду Закарпатської області

від 17 серпня 2018 року, залишеним без змін постановою Закарпатського апеляційного суду від 13 листопада 2018 року, в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 27 листопада 2019 року (у складі колегії суддів: Червинської М. Є. (суддя-доповідач), суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М.) касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Постанову Закарпатського апеляційного суду від 13 листопада 2018 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року рішення Берегівського районного суду від 17 серпня 2018 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов задоволено частково.

Визнано незаконним наказ директора ДП «Берегівське лісове господарство» від 30 січня 2018 року № 6-к «Про звільнення головного економіста ДП «Берегівське лісове господарство» ОСОБА_1».

Визнано в діях відповідача, безпосередньо пов`язаних із отриманням згоди виборного органу первинної профспілкової організації на звільнення ОСОБА_1 , що мали місце 27 листопада 2017 року, факт дискримінації позивача за ознакою звернення або наміру звернення до суду чи інших органів за захистом своїх прав.

Поновлено ОСОБА_1 на посаді головного економіста відділу економіки, обліку та звітності ДП «Берегівське лісове господарство»

з 30 січня 2018 року.

Стягнуто з ДП «Берегівське лісове господарство» на користь

ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 30 січня 2018 року до 19 жовтня 2020 року в розмірі 77 7961,01 грн та

30 000 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди. Сума стягнутого середнього заробітку нарахована без утримання податків та інших обов`язкових платежів.

В іншій частині вимоги про відшкодування моральної шкоди, а також у вимозі про визнання недійсним наказу директора ДП «Берегівське лісове господарство» від 26 вересня 2017 року № 198 «Про зміну організаційної структури, скорочення чисельності та штату працівників» - відмовлено.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

30 листопада 2020 року ДП «Берегівське лісове господарство» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Закарпатського апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 листопада 2020 року справу призначено судді-доповідачеві Зайцеву А. Ю., судді, які входять до складу колегії:

Бурлаков С. Ю., Коротенко Є. В.

07 грудня 2020 року ДП «Берегівське лісове господарство» надіслало до Верховного Суду засобами електронного поштового зв`язку із застосуванням електронного цифрового підпису заяву про відвід колегії суддів Верховного Суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю., Коротенка Є. В.

Ухвалою Верховного Суду від 11 грудня 2020 року заяву ДП «Берегівське лісове господарство» про відвід колегії суддів задоволено частково.

Відведено суддів Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В. від участі у розгляді даної касаційної скарги та передано її на повторний автоматизований розподіл.

17 грудня 2020 року відповідно до вимог статті 33 ЦПК України автоматизованою системою розподілу справ для розгляду касаційної скарги ДП «Берегівське лісове господарство» на постанову Закарпатського апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року визначено колегію суддів у складі судді-доповідача Червинської М. Є. та суддів: Жданової В. С., Коротуна В. М.

18 грудня 2020 року ДП «Берегівське лісове господарство» надіслало до Верховного Суду засобами електронного поштового зв`язку із застосуванням електронного цифрового підпису заяву про відвід суддів Верховного Суду Червинської М. Є. (суддя-доповідач), Коротуна В. М.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Червинської М. Є. (суддя-доповідач), Жданової В. С., Коротуна В. М. від 21 грудня 2020 року заяву ДП «Берегівське лісове господарство» про відвід колегії суддів Червинської М. Є., Коротуна В. М. визнано необгрунтованою. Вирішення питання про відвід суддів передано судді, який визначається у порядку встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду

Воробйової І. А. від 22 грудня 2020 року у задоволенні заяви ДП «Берегівське лісове господарство» про відвід колегії суддів Червинської М. Є., Коротуна В. М. відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Червинської М. Є. (суддя-доповідач), Жданової В. С., Коротуна В. М. від 23 грудня 2020 року заяви суддів Верховного Суду Червинської М. Є., Коротуна В. М. про самовідвід задоволено. Відведено суддів Червинську М. Є., Коротуна В. М. від участі в розгляді касаційної скарги ДП «Берегівське лісове господарство» на постанову Закарпатського апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року. Касаційну скаргу передано на повторний автоматизований розподіл.

23 грудня 2020 року відповідно до вимог статті 33 ЦПК України автоматизованою системою розподілу справ для розгляду касаційної скарги ДП «Берегівське лісове господарство» на постанову Закарпатського апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року визначено колегію суддів у складі судді-доповідача Бурлакова С. Ю. та суддів Антоненко Н. О., Жданової В. С.

29 грудня 2020 року ДП «Берегівське лісове господарство» надіслало

до Верховного Суду засобами електронного поштового зв`язку із застосуванням електронного цифрового підпису заяву про відвід судді-доповідача Бурлакова С. Ю.

В обґрунтування заяви ДП «Берегівське лісове господарство» посилається на те, що суддя-доповідач Бурлаков С. Ю. вже брав участь у розгляді цивільної справи № 297/377/18 при касаційному оскарженні рішення Берегівського районного суду Закарпатської області від 17 серпня 2018 року й постанови Закарпатського апеляційного суду від 13 листопада 2018 року, та висловлював свою правову позицію щодо спірних правовідносин, за наслідком перегляду оскаржувану постанову апеляційного суду скасовано та направлено справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. Посилаючись на зазначене, вважає, що є сумніви в неупередженості та об`єктивності розгляду справи, у зв`язку з повторною участю судді Бурлакова С. Ю. у розгляді цієї справи під час касаційного перегляду постанови Закарпатського апеляційного суду від 19 жовтня

2020 року.

Відповідно до пункту 2.3.25 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України, пункту 4.2.5 Тимчасових засад використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді, затверджених постановою Пленуму Верховного Суду від 14 грудня 2017 року № 8, та у зв`язку з відпусткою судді Антоненко Н. О., яка не є суддею-доповідачем проведено повторний автоматизований розподіл за касаційним провадженням № 61-17773ск20.

Відповідно до повторного протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 грудня 2020 року касаційне провадження № 61-17773ск20 розподілено судді-доповідачу Бурлакову С. Ю. та для її розгляду визначено склад суддів, які входять до складу колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Жданову В. С., Краснощокова Є. В.

Ухвалою Верховного Суду від 29 грудня 2020 рокузаяву ДП «Берегівське лісове господарство» про відвід судді-доповідача Бурлакова С. Ю. у справі за позовом ОСОБА_1 до ДП «Берегівське лісове господарство» про визнання недійсними наказів, визнання дій незаконними, визнання факту дискримінації, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргою ДП «Берегівське лісове господарство» на постанову Закарпатського апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року, визнано необґрунтованою. Вирішення питання про відвід судді передано судді, який визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Згідно з частинами другою та третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

11 січня 2021 року згідно протоколу автоматизованого розподілу справ, заяву ДП «Берегівське лісове господарство» про відвід судді-доповідача Бурлакова С. Ю., призначено судді-доповідачеві Воробйовій І. А.

Підстави для відводу визначено статтею 36 ЦПК України.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року, кожен має право при визначенні його цивільних прав і обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Згідно із Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, для визначення неупередженості суду належить виходить не тільки з суб`єктивного критерію, але й об`єктивного підходу, який визначає, чи були забезпечені достатні гарантії, аби виключити будь-які законні сумніви з цього приводу (рішення у справі Ferrantelli et Santangelo).

Також у своєму рішенні «Газета Україна-центр» проти України» Європейський суд з прав людини наголошував, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть бути важливими, або іншими словами, «правосуддя має не тільки чиниться, також має бути видно, що воно чиниться». На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти в громадськість (пункти 28-32).

Презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

У рішенні від 08 вересня 2020 року Європейський суд з прав людини у справі «Тесля проти України» (case «Teslya v. Ukraine») зазначив, що «Той факт, що суддя ухвалював попереднє рішення щодо того самого звинувачення не може сам собою бути підставою говорити про упередженість суду. Немає жодних підстав для легітимних сумнівів щодо відсутності безсторонності у зв`язку із тим, що той самий суддя бере участь в ухваленні рішення першої інстанції, а тоді знову бере участь у провадженні, якщо таке рішення відмінили та повернули до того самого судді на повторний розгляд».

Зі змісту заяви вбачається, що доводи ДП «Берегівське лісове господарство» обґрунтовані виключно припущеннями та не підтверджені будь-якими доказами і не свідчать про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді-доповідача Бурлакова С. Ю.

Оскільки, доводи заявника не свідчать про наявність підстав передбачених статтею 36 ЦПК України, заявлений відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Державного підприємства «Берегівське лісове господарство» про відвід судді-доповідача Бурлакова С. Ю. у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Берегівське лісове господарство» про визнання недійсними наказів, визнання дій незаконними, визнання факту дискримінації, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргою Державного підприємства «Берегівське лісове господарство» на постанову Закарпатського апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню

не підлягає.

Суддя І. А. Воробйова