Справа № 642/3244/18
12 січня 2021 р. Ленінський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Проценко Л.Г.,
за участю секретаря Канаєвої К.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові без участі сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та законом, -
Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_4 звернулися до суду із даним позовом, в якому просили визнати за ними право власності в порядку спадкування за заповітом по 1/4 частині квартири АДРЕСА_1 , за кожним, після смерті ОСОБА_5 .
В обґрунтування позову зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх дядько ОСОБА_5 , після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 . ОСОБА_5 залишив заповіт на ім`я позивачів, яким заповів їм цю квартиру у рівних частках. Позивачі своєчасно звернулися до нотаріальної контори для оформлення спадкових прав. Відповідачка по справі є жінкою померлого, і оскільки на момент смерті спадкодавця, вона була непрацездатною, то має право на обов`язкову часту у спадщині, тобто половину частки кожного спадкодавця. На даний час відповідач постійно мешкає у спірній квартирі, категорично заперечує проти оформлення позивачами спадкових прав та утримує правовстановлюючі документи на квартиру. Просили визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за заповітом, посвідченим 13.03.2015р. приватним нотаріусом ХМНО Тонкою О.М. на ј частини кожному квартири АДРЕСА_1 .
Ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 01.11.2018р. витребувано відомості з 2-ї ХДНК щодо кола спадкоємців після смерті ОСОБА_5 .
Ухвалою суду від 12.12.2018р. з КП ХМБТІ витребувано копію останнього технічного паспорта та копію правовстановлюючого документу на спірну квартиру.
Ухвалою суду від 11.04.2019р. провадження по справі зупинено до набуття правонаступництва після смерті ОСОБА_1 , а ухвалою суду від 10 жовтня 2019р. відновлено.
Ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 12.03.2020р. замінено позивача ОСОБА_1 та його правонаступника ОСОБА_1 .
В подальшому, у зв`язку зі вступом правонаступника померлого позов уточнено. Позивачі просили: 1) визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 на ј частини квартири АДРЕСА_1 , який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 в порядку спадкування за заповітом, посвідченого 13 березня 2016р. приватним нотаріусоом ХМНО Тонкою О.М., але помер та не оформив свої спадкові права. 2) визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за заповітом, посвідченим 13.03.2015р. приватним нотаріусом ХМНО Тонкою О.М. на ј частини квартири АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_5 .
В судове засідання позивачі та їх представник не з`явились надали заяву про слухання справи у їх відсутність при цьому позовні вимоги підтримали в повному обсязі, зазначивши нову назву вулиці Єлізарова, а саме - Холодногірська відповідно рішення Харківської міської ради №12/15 від 20.11.2015р. Також не заперечували проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, була належним чином повідомлена про дату, місце та час розгляду справи, відзиву на позов, заперечень або клопотань до суду не надала. Таким чином суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи та надані докази, вважає за можливе позов задовольнити, виходячи з наступного.
Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
У ОСОБА_1 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_1 , про що здійснено відповідний запис за №.169 (а.с.)
Згідно свідоцтва про право власності від 04.04.2001р. квартири АДРЕСА_1 належить ОСОБА_5 . Зазначена квартира зареєстрована в КП ХМБТІ на праві приватної власності за ОСОБА_5 . (а.с.65)
ОСОБА_5 та ОСОБА_3 уклали шлюб 30 липня 2004р., про що зроблено відповідний запис за №226. Прізвища сторін після укладення шлюбу: ОСОБА_5 та ОСОБА_3 . (а.с.62)
Як вбачається з заповіту, складеного 13.03.2015р. та посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Тонкою М.О. в реєстрі №414 ОСОБА_5 заповідав належну йому квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.6,67)
Згідно рішення Харківської міської ради від 20.11.2015р. №12/15 вулиця Єлізарова перейменована у вулицю Холодногірська. (а.с.152-155)
ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 у віці 71 року, про що здійснено відповідний запис за №1203. (а.с.8.58).
За відповіддю 2-ї ХДНК від 12 листопада 2018 після ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 заведена спадкова справа №109/2016.
Згідно витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі від 11.03.2016р. та інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 12.11.2018р. після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 2-ю ХДНК заведена спадкова справа №109/2016, номер у спадковою реєстрі 58691317. (а.с.53, 60)
Відповідно витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі від 13.03.2015р. та інформаційних довідок зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 11.03.2016р. і від 12.11.2018р. приватним нотаріусом Тонка М.О. 13.03.2015р. було посвідчено заповіт за №414, номер у спадковому реєстрі 57218218. (а.с. 7, 54, 61)
Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 11.03.2016р. після смерті ОСОБА_5 відомості відсутні.
11.03.2016р. до 2-ї ХДНК звернулася ОСОБА_3 з заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та проживав за адресою АДРЕСА_2 . Зазначена заява зареєстрована в книзі обліку спадкових справ за №173, спадкова справа №109/2016. (а.с.57)
Також 13.04.2016р. до 2-ї ХДНК звернулися ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з заявами про прийняття спадщини за заповітом, посвідченим приватним нотаріусом Тонкою М.О. 13.03.2015р. за №414 після ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та проживав за адресою АДРЕСА_2 . Зазначені заяви зареєстровані в книзі обліку спадкових справ за №343 та № 344 відповідно, спадкова справа №109/2016. (а.с.55,56)
Як вбачається з паспорту відповідача ОСОБА_3 зареєстрована за адресою АДРЕСА_3 . (а.с.63,64)
На адресу ОСОБА_3 29.09.2016р. з 2-ї ХДНК направлено листа в якому зазначено, що за видачею свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_5 звернулася ОСОБА_2 , яка також прийняла спадщину. Запропоновано в 10 денний строк повідомити чи маються правовстановчі документи на майно померлого, чи де вони можуть знаходитися. Попереджено, якщо право установчі документи на нерухоме майно були втрачені або зіпсовані, спадкоємцям за заповітом будуть видані дублікати вказаних документів, при цьому оригінали правовстановчіх документів, після реєстрації дублікатів документів, втратять силу. (а.с.66)
За довідкою об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Холодногірський-2» від 07.02.2017р. виданої на ім`я ОСОБА_3 , яка не проживає в квартирі АДРЕСА_1 на момент 17.01.2016р. за вказаною адресою з 04.04.1977р. по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 був зареєстрований ОСОБА_5 . (а.с.69)
За відповіддю ХМБТІ від 28.12.2018р. в матеріалах інвентаризаційної справи відсутній технічний паспорт, або його копія на вищезазначену квартиру. Як вбачається з копії поверхового плану та експлікації (останні реєстраційні зміни від 20.02.2001р.) двокімнатна квартира АДРЕСА_1 розташована на другому поверсі, має наступні приміщення: коридор 6,60 кв.м. та 2,2 кв.м., ванна 2,0 кв.м., уборна 1,1 кв.м., кухня 5,5 кв.м., житлова кімната 9,6 кв.м., житлова кімната 16,1 кв.м., лоджія 2,0 кв.м. (а.с.88-91)
Як вбачається з відповіді 2-ї ХДНК від 26.03.2019р. на адресу ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на нерухоме майно, яке належало померлому, нотаріальна контора не може видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на нерухоме майно. Також рекомендовано звернутися за захистом законних прав і інтересів з позовом про визнання права власності на нерухоме майно, після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 105)
ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 58 років, про що здійснено відповідний запис за №34. (а.с.58).
Згідно відповіді Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області від 20 листопада 2019 після ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , що на день смерті проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_4 в шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця до держконтори звернулася дочка спадкодавця - ОСОБА_1 з заявою про прийняття спадщини та заведена спадкова справа №259/2019. Інші заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини після смерті ОСОБА_1 до державної нотаріальної контори не надходили. Заповіти від імені ОСОБА_1 нотаріально не посвідчувались, свідоцтва про право на спадщину після смерті вказаного спадкодавця не видавалися. (а.с. 112,123)
Відповідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 20.11.2019р. після смерті ОСОБА_1 заведена спадкова справа 63968206 у нотаріуса №259/2019. (а.с. 124)
Як вбачається з відповіді 2-ї ХДНК від 29.12.2020р. на адресу ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на нерухоме майно, яке належало померлому, нотаріальна контора не може видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на нерухоме майно. (а.с. 156)
Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно з ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Місцем відкриття спадщини відповідно ст.1221 ЦК України є останнє місце проживання спадкодавця.
Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті.
Згідно ч.1,2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
За ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Дружиною померлого ОСОБА_5 є відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , яка на момент смерті спадкодавця була непрацездатною за віком і має право на обов`язкову частку, яка згідно ст.1241 ЦК України становить половину (1/2) частки, яка б належала кожному з спадкоємців в разі спадкування за законом.
За життя ОСОБА_5 залишив заповіт, який посвідчений 13 березня 2015 року приватним нотаріусом ХМНО Тонкою О.М. на ім`я ОСОБА_5 та ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 в рівних частках кожному.
Після смерті ОСОБА_5 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у встановлений законом строк звернулися до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини, у зв`язку з чим, відповідно до ст.ст. 1268-1270 ЦК України прийняли спадщину.
Після смерті ОСОБА_1 спадщину прийняла його дочка ОСОБА_1 , яка відповідно до ст.1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги.
Оскільки, крім відповідача інших спадкоємців 1-ї черги після ОСОБА_5 та ОСОБА_1 немає, а на момент смерті спадкодавця вказаний вище заповіт є останнім і не скасованим, позивачі ОСОБА_1 і ОСОБА_2 є спадкоємцями померлого, які мають право на спадкування частини квартири.
При цьому суд враховує, що позивачі ОСОБА_1 і ОСОБА_2 зверталися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак отримали відмову у вчинені нотаріальних дій, що унеможливлює реалізацію ним своїх прав, у тому числі і на отримання свідоцтва про право на спадщину, тому їх право є невизнаним і підлягає судовому захисту відповідно до ст.ст.5, 19 ЦПК України.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачами доведені обставини, на які вони посилаються в своєму позові, а тому позов підлягає задоволенню, і за позивачем ОСОБА_1 необхідно визнати право власності на 1/4 частині квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_1 , який прийняв спадщину після ОСОБА_5 , а за ОСОБА_2 - право власності на 1/4 частини зазначеної квартири в порядку спадкування за заповітом від 13 березня 2015 року, після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позов підлягає задоволенню, відповідно до частини другої статті 141 ЦПК України з ОСОБА_3 . на користь ОСОБА_1 і ОСОБА_2 підлягає стягненню судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 2709 грн. 04 коп., тобто по 1706 грн.92 коп. на кожну.
На підставі викладеного, керуючись 4, 12, 13, 141, 211, 247, 259, 263, 264, 273 ЦПК України, ст. ст. 1216-1218, 1220-1223, 1233-1235, 1241,1261, 1268- 1270 ЦК України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та законом - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 право власності в порядку спадкування за заповітом, посвідченим 13 березня 2015 року приватним нотаріусом ХМНО Тонкою О.М. на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 (РНОКПП НОМЕР_2 ), яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 , який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 в порядку спадкування за заповітом, посвідченим 13 березня 2015 року приватним нотаріусом ХМНО Тонкою О.М., але помер та не оформив свої спадкові права.
Стягнути з ОСОБА_3 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 та фактично мешкає: АДРЕСА_7 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 суму судового збору у розмірі 2709 грн. 04 коп., тобто по 1706 грн.92 коп. на кожну.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 14 січня 2021р.

Суддя Л.Г. Проценко