У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., ознайомившись із матеріалами заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАС ЕНЕРГІЯ КРАЇНИ» про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ,-

ВСТАНОВИВ:

15 листопада 2021 року до суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАС ЕНЕРГІЯ КРАЇНИ» про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ за період з 01.04.2021 року по 31.05.2021 включно у розмірі 2 060,87 грн..

Оглянувши матеріали заяви про видачу судового наказу, приходжу до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст.160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Положеннями ч.1-3 ст.163 ЦПК України передбачено вимоги до форми та змісту заяви про видачу судового наказу.

Так, заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником. У заяві повинно бути зазначено: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), а також офіційні електронні адреси та інші дані, якщо вони відомі заявнику, які ідентифікують боржника; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника заявника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються; 5) перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

До заяви про видачу судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника; 3) копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості; 4) інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Частиною 1-2 ст.169 ЦПК України передбачено, що після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові на його офіційну електронну адресу або рекомендованим листом із повідомленням про вручення, чи цінним листом з описом вкладеного, якщо офіційної електронної адреси боржник не має.

Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.

Із матеріалів поданих із заявою вбачається, що заявником до суду подано лише один примірник заяви про видачу судового наказу та документів згідно переліку. Копію заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами для боржника не долучено.

Разом з тим, суд не наділений повноваженнями засвідчувати копії документів, зроблені з копій документів заявника, у зв`язку з чим заявнику слід надати заяву про видачу судового наказу та додатки долучені до заяви про видачу судового наказу для боржника.

Згідно ч.9 ст.10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Оскільки положення розділу ІІ «Наказне провадження» ЦПК України не регулюють порядок залишення заяви про видачу судового наказу без руху, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону, а тому при вирішенні даного питання слід керуватися ст.185 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вище наведене, заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАС ЕНЕРГІЯ КРАЇНИ» про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ, слід залишити без руху.

Керуючись ст.ст.10, 163,169, 185, 258, 260, 261 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАС ЕНЕРГІЯ КРАЇНИ» про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ, - залишити без руху.

Заявник має право протягом строку, п`яти днів, з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху усунути вказані недоліки. Якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вказані в ухвалі недоліки, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило