Справа № 362/5459/20
Провадження № 2/362/953/21
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

04.01.2021 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Марчука О.Л.,

при секретарі Власенко О.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Київської області заяву позивача про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

Судом відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , АТ «Альфа-Банк», треті особи: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Русецький П.С., Державне підприємство «Сетам» про зняття арешту, поділ майна та визнання права власності.

Позивачем подано заяву у якій вона просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на частину нерухомого майна відповідача у вигляді належної йому квартири.

Заяву обґрунтовано тим, що на думку позивача невжиття таких заходів забезпечення позову зробить неможливим виконання рішення суду.

Вирішуючи заяву, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову (стаття 154 ЦПК України).

Разом з тим відчуження одним з подружжя на користь другого з подружжя своєї частки у праві спільної сумісної власності подружжя без виділу такої частки під час дії заборони на реалізацію майна, що є їх спільною сумісною власністю, у порядку забезпечення позову, може ускладнити хід виконавчого провадження.

Отже, вирішуючи питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, у зв`язку з виконанням судового рішення судом з`ясовано, що спірне майно є об`єктом спільної сумісної власності подружжя (сторін у даній справі).

Тобто, відчуження частки майна боржника під час дії заборони на його реалізацію (арешт) у порядку забезпечення позову, про яку боржнику відомо, з огляду на неможливість виконання судового рішення про стягнення заборгованості, безумовно призведе до порушення прав кредитора шляхом позбавлення його можливості задовольнити свої вимоги за рахунок частки майна боржника.

Таким чином, враховуючи зміст і суть позовних вимог, суд вважає, що накладення арешту на частину належного відповідачу ОСОБА_2 нерухомого майна, порушить мету забезпечення позову, оскільки за таких умов не буде співмірним із заявленими позивачами вимогами, так як очевидно, що вказане майно відповідача вже перебуває під арештом виконавця.

Як наслідок, відповідно до вимог цивільного процесуального закону, накладення арешту на вказану частину нерухомого майна відповідача ОСОБА_2 , як просить позивач, призведе до порушення майнових прав стягувача у виконавчому провадженні, що є неприпустимим.

За таких обставин, заява позивача є безпідставною і необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 149, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення особі.

Головуючий