Справа № 183/5762/15
№ 2-во/183/98/21

У Х В А Л А
21 жовтня 2021 року м. Новомосковськ Дніпропетровської області
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Городецького Д.І.,
секретаря судового засідання Пономаренко О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Новомосковського міськрайнного суду Дніпропетровської області від 10 грудня 2015 року ухваленому у цивільній справі №183/5762/15 за позовом Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -
28 вересня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою виправлення описки, в якій просить суд виправити описку в рішенні Новомосковського міськрайнного суду Дніпропетровської області від 10 грудня 2015 року ухваленому у цивільній справі №183/5762/15 за позовом Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки. Документ сформований в системі «Електронний суд» 27.09.2021.
23.07.2018 року приватним нотаріусом Новомосковського районного нотаріального округу Спіренковою Н.В. було видано свідоцтво про придбання вказаного нерухомого майна з прилюдних торгів та зареєстровано право власності на домоволодіння. Стосовно земельної ділянки виник спір через розбіжності в одній цифрі кадастрового номеру і зазначенні у державному акті попереднього власника ОСОБА_4 , а не боржника ОСОБА_2 .
У зв`язку з зазначеним просить виправити описку в рішенні Новомосковського міськрайнного суду Дніпропетровської області від 10 грудня 2015 року ухваленому у цивільній справі №183/5762/15 за позовом Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, вірно зазначивши за текстом судового рішення і в його резолютивній частині кадастровий номер земельної ділянки площею 0,25 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 на яку суд звернув стягнення на предмет іпотеки.
Сторони в судове засідання не викликалися.
Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з відсутністю в судовому засіданні всіх учасників справи.
Суд дослідивши заяву подану ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_3 , дійшов до наступного.
Передано предмет іпотеки, а саме:
які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , що є власністю ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , в управління Публічному акціонерному товариству «Державний ощадний банк України».
З ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» стягнуто витрати з проведення оцінки майна в розмірі 4 000 грн. та судові витрати в сумі 932 грн. (а.с.53-58).
Частиною 1 статті 269 ЦПК України визначено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.
У відповідності до вимог частини 2 статті 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.
За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.
У пункті 19 постанови № 14 Пленуму «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року Верховний Суд України роз`яснив, що, «вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.
Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.
Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали».
Розглядаючи питання про виправлення описки у судовому рішенні, Верховний Суд у пунктах 7.9.-7.11. постанови від 15 січня 2021 року у справі № 905/2135/19 дійшов наступного правового висновку: «відповідно до частин першої, другої статті 243 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.
Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.
Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).
Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).
Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення».
З огляду на викладене, враховуючи, що заявник ОСОБА_3 , представник заявника ОСОБА_1 не є учасниками справи, отже не мають процесуального права на звернення до суду з зазначеною заявою, суд дійшов висновку, що заява необґрунтована та задоволенню не підлягає.
В той же час, зважаючи на допущену у мотивувальній та резолютивній частині судового рішення описку в написанні кадастрового номеру земельної ділянки загальною площею 0,25 га., наданої для будівництва та обслуговування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , суд дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для виправлення допущеної описки у судовому рішенні з власної ініціативи.
На підставі викладеного, керуючись ст.269 ЦПК України, -
п о с т а н о в и в :
відмовити ОСОБА_1 в задоволені заяви про виправлення описки в рішенні Новомосковського міськрайнного суду Дніпропетровської області від 10 грудня 2015 року ухваленому у цивільній справі №183/5762/15 за позовом Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути поданою до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Суддя Дмитро ГОРОДЕЦЬКИЙ