Справа №359/9533/18
Провадження №2/359/107/21
УХВАЛА

15 січня 2021 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

за участю секретаря судового засідання Коробова О.П.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

за участю відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю представника відповідачів ОСОБА_4 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу, визнання спільної сумісної власності на квартиру, визнання недійсними договорів дарування цього об`єкта нерухомого майна,

встановив:

1. Суть процесуального питання, що розглядається судом.

1.1. ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаною заявою та посилається на те, що 22 листопада 2018 року вона подала заяву про забезпечення позову. Всупереч ст.154 ЦПК України суддя Борець Є.О. розглянув вказану заяву не протягом двох днів з дня надходження без повідомлення учасників справи, а в судовому засіданні з повідомленням сторін. Це призвело до того, що 28 листопада 2018 року ОСОБА_2 безоплатно відчужила спірну квартиру у власність ОСОБА_5 . Несвоєчасне вжиття заходів забезпечення позову призвело до утруднення ефективного захисту прав позивача. У судовому засіданні, що проводилось 2 липня 2020 року, суддя Борець Є.О. проігнорував клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду цивільної справи, здійснив дослідження доказів у відсутності позивача, його представника та ОСОБА_3 , у яких були поважні причини неявки у судове засідання. У судовому засіданні, що проводилось 15 грудня 2020 року, суддя Борець Є.О. неодноразово задавав свідку ОСОБА_3 одні й ті ж питання, здійснював на нього тиск та заплутував його для того, щоб свідок ОСОБА_3 повідомив потрібну інформацію. Розгляд цивільної справи неодноразово розпочинався після 17 години 00 хвилин та після 18 години 00 хвилин, тобто після закінчення часу роботи Бориспільського міськрайонного суду. Через втому та емоційну виснаженість втрачалась увага позивача. Після початку розгляду цивільної справи представник відповідача ОСОБА_4 був доданий в друзі судді Борця Є.О. в соціальній мережі «Facebook». Ця обставина свідчить про те, що головуючий перебуває у позапроцесуальних відносинах з представником відповідача ОСОБА_4 . У судовому засіданні, що проводилось 15 грудня 2020 року, суддя Борець Є.О. незаконно задовольнив клопотання ОСОБА_2 про приєднання до матеріалів цивільної справи письмових пояснень та письмових доказів, що не стосувались предмета доказування. У такий спосіб ОСОБА_1 було позбавлено можливості спростувати достовірність щойно приєднаних письмових доказів. Ці обставини викликали у позивача сумнів в неупередженості та об`єктивності судді Борця Є.О. Крім того, 15 грудня 2020 року ОСОБА_1 подала голові Бориспільського міськрайонного суду Вознюку С.М. заяву про дослідження стану судді Борця Є.О. під час розгляду цивільної справи. 16 грудня 2020 року суддя Борець Є.О. повідомив позивачу про те, що ним здано біологічний матеріал для спростування стану алкогольного сп`яніння. З метою недопущення спотворення результатів аналізів судді ОСОБА_6 . 21 грудня 2020 року ОСОБА_1 звернулась до Державного бюро розслідувань та планує звернутись до Вищої ради правосуддя. Тому ОСОБА_1 просить суд відвести суддю Борця Є.О. від подальшого розгляду цивільної справи.

1.2. У судовому засіданні ОСОБА_1 та ОСОБА_3 підтримують заяву про відвід судді та наполягають на її задоволенні.

1.3. ОСОБА_2 та представник відповідачів ОСОБА_4 заперечують проти заяви про відвід судді та просять суд відмовити в її задоволенні.

1.4. Процесуальні правовідносини регулюються главою 3 «Склад суду. Відводи» розділу І «Загальні положення» ЦПК України.

2. Норми процесуального права, якими керується суд при розгляді заяви.

2.1. Відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в його неупередженості або об`єктивності судді.

2.2. Згідно з ч.2 ст.40, ч.1 ст.41 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить до висновку про його обґрунто-ваність. У разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

3. Мотиви, якими керується суд при розгляді заяви.

3.1. Порядок розгляду заяви про забезпечення позову регулюється ст.153 ЦПК України. За загальним правилом, передбаченим першою частиною цієї статті, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Водночас, згідно з ч.4 ст.153 ЦПК України у виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін. Ні до позовної заяви, ні до заяви про забезпечення позову не було приєднано інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно з інформацією про власника квартири АДРЕСА_1 . Відсутність цих відомостей об`єктивно перешкоджала розгляду заяви про забезпечення позову без виклику сторін. Тому на підставі ч.4 ст.153 ЦПК України суд призначив розгляд заяви про забезпечення позову у судовому засіданні з викликом сторін. У судовому засіданні, що проводилось 28 листопада 2018 року, ОСОБА_1 не змогла надати інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно з актуальною інформацією про власника спірної квартири. На підставі ч.7 ст.81 ЦПК України з метою запобігання накладення обтяження на нерухоме майно, що могло належати іншим особам, які не брали участь у розгляді цивільної справи, суд зобов`язав ОСОБА_1 надати інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно з актуальною інформацією про власника спірної квартири. Після того, як позивач усунув допущений ним процесуальний недолік та надав необхідний письмовий доказ, ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 30 листопада 2018 року заява ОСОБА_1 про забезпечення позову була задоволена: було заборонено ОСОБА_5 та іншим уповноваженим нею особам відчужувати у власність інших осіб квартиру АДРЕСА_1 . Вжиття наведених процесуальних заходів жодним чином не утруднило захист прав позивача, адже в березні 2019 року ОСОБА_1 подала заяву про уточнення позовних вимог, в якій вона заявила вимоги про встановлення факту проживання позивача та ОСОБА_3 однією сім`єю без укладення шлюбу в період часу з травня 2008 року до 4 лютого 2011 року, а також визнання спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 . Додаткове заявлення цих позовних вимог не перебуває в жодній залежності від дій судді Борця Є.О. під час розгляду заяви про забезпечення позову. Вчинені судом заходи ґрунтуються на суворому дотриманні вимог, передбачених ч.4 ст.153 ЦПК України.

3.2. Наслідки неявки в судове засідання учасників справи регулюється ст.223 ЦПК України. Згідно з п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах встановленого цим Кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнані поважними. Однак за правилами, передбаченими п.2 ч.3, ч.4 ст.223 ЦПК України, у випадку повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи незалежно від причин неявки. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів. ОСОБА_1 , її представник ОСОБА_7 та ОСОБА_3 тричі поспіль не з`явились у судові засідання, призначені на 17 квітня, 19 травня та 20 липня 2020 року. Словосполучення «суд розглядає» та «суд вирішує», а не «суд може розглянути» або «суд може вирішити», свідчить про те, що суддя Борець Є.О. не мав права в черговий раз відкласти розгляд цивільної справи та був зобов`язаний продовжити досліджувати письмові докази, дослідження яких було розпочато ще на початку березня 2020 року. Вказані дії головуючого повністю кореспондуються з настановами п.2 ч.3, ч.4 ст.223 ЦПК України.

3.3. За консолідованим змістом ч.2 ст.214 та ч.8 ст.230 ЦПК України головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства забезпечує повне, всебічне та об`єктивне з`ясування обставин справи. З цією метою головуючий у судовому засіданні може ставити свідкові питання в будь-який час його допиту. У судовому засідання, що проводилось 15 грудня 2020 року, свідок ОСОБА_3 показав, що квартиру АДРЕСА_1 він вважає об`єктом спільної сумісної власності його та ОСОБА_1 . Однак свідок ОСОБА_3 також повідомив про те, що спірна квартира була придбана ним в 2007 році, тоді як він почав проживати з ОСОБА_1 однією сім`ю без укладення шлюбу в 2008 році. Крім того, квартира АДРЕСА_1 була придбана свідком ОСОБА_3 за грошові кошти, позичені у ОСОБА_1 , з якою він на той час ще не перебував у сімейних відносинах. З метою усунення допущених суперечності головуючий прагнув з`ясувати у свідка ОСОБА_3 , чому він вважає, що спірна квартира є спільною сумісною власністю його та ОСОБА_1 , тоді як вона була придбана до початку проживання однією сім`ю з позивачем за позичені ОСОБА_3 грошові кошти, які вважались його особистою власністю. У зв`язку з тим, що при проведенні прямого допиту свідка не допустимо задавати навідні запитання, суддя ОСОБА_6 задавав свідку ОСОБА_3 запитання, що складались переважно з простих речень. У зв`язку з вказаними обставинами кількість запитань, заданих головуючим свідку ОСОБА_3 , значно збільшилась. Крім того, свідок ОСОБА_3 не завжди надавав зрозумілі та однозначні відповіді. Тому головуючий був вимушений повторно задавати йому запитання. На зауваження представника позивача ОСОБА_7 з приводу тиску на свідка зі сторони головуючого свідок ОСОБА_3 особисто відповів, що він не відчув тиску зі сторони судді Борця Є.О. Ані ОСОБА_1 , ані її представник ОСОБА_7 не мають повноважень на втручання в тактику допиту свідка судом.

3.4. Час роботи Бориспільського міськрайонного суду починається з 8 години 30 хвилин та триває до 17 години 30 хвилин. Розгляд цивільної справи неодноразово призначався на 17 годину 00 хвилин та 17 годину 30 хвилин. Однак час проведення судових засідань завжди узгоджувався зі всіма учасниками справи. ОСОБА_1 , її представник ОСОБА_7 та ОСОБА_3 жодного разу не висловили заперечень проти призначення розгляду цивільної справи у вечірній час. Жодного разу вони не заявили клопотання про оголошення перерви у зв`язку з закінченням робочого часу. Безумовно, суд не продовжив би розгляд цивільної справи всупереч волевиявлення учасників справи після 17 години 30 хвилин. У випадку невчасного початку судового засідання суддя ОСОБА_6 особисто вибачався перед учасниками справи та повідомляв їм про причини затримки. Суд призначав розгляд цивільної справи у вечірній час для того, щоб приділити вирішенню спору значно більший обсяг часу, ніж суд міг приділити в першій половині робочого дня, коли у зв`язку із значними навантаженням суду на розгляд кожної цивільної справи відводилось лише пів години або година. Цивільна справа за позовом, пред`явленим ОСОБА_1 , є не єдиною справою, яка розглядається після 17 години 00 хвилин та 17 години 30 хвилин. Призначення справи на 8 годину 00 хвилин, в період часу обідньої перерви з 13 годину 00 хвилин до 13 години 45 хвилин, на 17 годину 00 хвилин та 17 годину 30 хвилин спрямовано виключно на якомога швидше вирішення спору, а не відкладення розгляду цивільної справи на декілька місяців. У такий спосіб головуючий прагне забезпечити право учасників справи на своєчасне та оперативне здійснення цивільного судочинства. Такі дії судді ОСОБА_6 кореспондуються з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

3.5. Представник відповідачів Органюк Ю.Ю. є однією з 2314 осіб, які позначені як «друзі» на сторінці судді ОСОБА_6 в соціальній мережі «Facebook». Однак термін «друг», що використовується для позначення людей, які згодні увійти в контакт через соціальні мережі, не відсилає до дружніх стосунків у традиційному сенсі цього слова. Існування контактів між різними людьми через ці мережі не достатньо, щоб встановити конкретну упередженість. Соціальна мережа є просто специфічним засобом комунікації між людьми, які мають однаковий рід занять. Суддя також є членом суспільства, з такими ж правами, як і всі інші громадяни. Звичайною є його участь в мережевих платформах для спілкування, що не можна заборонити та піддавати осуду. Такого роду комунікація має, насамперед, пізнавальний та споглядальний характер, що дозволяє судді формувати думку стосовно актуальних питань, які виникають у суспільстві, дати йому можливість для більш глибокого розуміння соціальних проблем. Це надзвичайно важливий аспект у професійній сфері судді, оскільки процес здійснення судочинства не є та не може бути відірваним від суспільства. Суддя ОСОБА_6 жодного разу не тільки не зустрічався, навіть не спілкувався з представником відповідачів ОСОБА_4 поза судовим засіданням та поза приміщенням Бориспільського міськ-районного суду. Посилання ОСОБА_1 на виникнення не процесуальних зв`язків між головуючим та представником відповідачів ОСОБА_4 не відповідає дійсності.

3.6. Порядок закінчення з`ясування обставин та перевірки їх доказами регулюється ст.241 ЦПК України. Згідно з першою та третьою частинами цієї статті після з`ясування всіх обставин справи та перевірки їх доказами головуючий надає сторонам та іншим учасникам справи можливість дати додаткові пояснення, які можуть доповнити матеріали справи. Вислухавши додаткові пояснення і вирішивши заявлені при цьому клопотання учасників справи, суд постановляє ухвалу про закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами і переходить до судових дебатів. У судовому засіданні, що проводилось 15 грудня 2020 року, суд задовольнив клопотання ОСОБА_2 про приєднання до матеріалів цивільної справи письмових пояснень, а також копій свідоцтва про право власності на квартиру серії НОМЕР_1 від 3 грудня 2002 року, акту прийому-передачі квартири інвестору від 10 жовтня 2002 року та довідки про склад сім`ї №21 від 28 лютого 2010 року. Потреба у подачі письмових пояснень та копій вказаних документів виникла у ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що на попередньому судовому засіданні, що проводилось 16 листопада 2020 року, на стадії доповнення судового розгляду ОСОБА_1 подала довідку начальника Харківського відділення АКБ «Укрсоцбанк» №43.05-20/96-943 від 14 квітня 2008 року. Ця обставина свідчить про те, що дії судді Борця Є.О. були спрямовані на забезпечення рівності учасників судового процесу та відповідали правилам, передбаченим ч.1 ст.241 ЦПК України. Дії головуючого жодним чином не обмежили та не порушили процесуальні права ОСОБА_1 , оскільки у судовому засіданні, що проводилось 15 грудня 2020 року, суд також задовольнив клопотання позивача про приєднання до матеріалів цивільної справи копії довіреності від 28 листопада 2018 року, на підставі якої ОСОБА_5 уповноважила ОСОБА_2 представляти її інтереси як власника квартири АДРЕСА_1 . Крім того, після задоволення клопотань ОСОБА_2 , представника відповідачів ОСОБА_4 про приєднання доказів до матеріалів цивільної справи головуючий запитував по черзі у ОСОБА_1 , її представника ОСОБА_7 та ОСОБА_3 про те, чи бажали вони доповнити судовий розгляд та подати додаткові докази. Вказані учасники справи відповіли, що у них відсутні клопотання та вони не заперечували проти закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами. Лише після вжиття цих процесуальних заходів суд постановив ухвалу про закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами, та перейшов до судових дебатів. Ці обставини свідчать про те, що дії судді Борця Є.О. відповідають також вимогам, передбаченим ч.3 ст.241 ЦПК України.

3.7. Після судового засідання, проведеного 15 грудня 2020 року, ОСОБА_1 подала голові Бориспільського міськрайонного суду Вознюку С.М. заяву про перевірку стану судді Борця Є.О. під час розгляду цивільної справи. На підставі цієї заяви в приміщенні комунального некомерційного підприємства Бориспільської районної ради Київської області та Бориспільської міської ради Київської області «Бориспільська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» суддя ОСОБА_6 добровільно здав зразок власної крові. В результаті проведення судово-токсикологічного дослідження експерт-токсиколог Київського обласного бюро судово-медичної експертизи Столінець Н.І. склав висновок №71, зі змісту якого вбачається, що в крові ОСОБА_6 не виявлено метилового, етилового, пропілового, бутилового, амілового спиртів, а також їх ізомерів. Ця обставина свідчить про те, що підозра ОСОБА_1 щодо нетверезого стану головуючого під час розгляду справи є безпідставною.

3.8. Ретельний аналіз наведених обставин свідчить про необґрунтованість сумнівів ОСОБА_1 в об`єктивності та неупередженості головуючого. Водночас, відповідно до п.1 ч.3 ст.2 та ч.4 ст.10 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є верховенство права. Воно полягає у тому, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і осново-положних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Так, Європейський суд з прав людини роз`яснив, що «правосуддя має не тільки здійснюватись, а повинно також демонструватись». Під сумнівом довіра до суду, яку суд має вселяти громадянам у демократичному суспільстві. Тому кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи. З метою забезпечення судом необхідної довіри потрібно також враховувати внутрішню організацію суду. Існування процедур для забезпечення безсторонності у національному законодавстві, а саме, правил, що регулюють відсторонення суддів, є важливим фактором (справа «Мікаллеф проти Мальти»). Такі правила демонструють спробу законодавства усунути всі сумніви стосовно неупередженості судді або суду у справі, і створити спробу забезпечити безсторон-ність шляхом ліквідації причин таких сумнівів. Більш того, для забезпечення безсторонності законодавство спрямоване на усунення будь-яких проявів неупередженості і таким чином сприяє довірі суспільства до суду (справа «Межнаріч проти Хорватії»).

3.9. У судовому засіданні, що проводилось 15 грудня 2020 року, виник конфлікт, внаслідок якого ОСОБА_1 в категоричній формі не довіряє головуючому. Ухвалення рішення суду в умовах такого конфлікту не допустимо, оскільки позивач не сприйме жодне судове рішення, ухвалене суддею Борцем Є.О., як акт справедливого правосуддя. Відмова у задоволенні заяви про відвід головуючого призведе лише до істотного поглиблення конфлікту та зневіри ОСОБА_1 в авторитеті Бориспільського міськрайонного суду, а також судової системи України в цілому. Безумовно, внаслідок відводу судді Борця Є.О. розгляд цивільної справи розпочнеться спочатку, ухвалення рішення суду буде відтерміновано на значний строк. Однак цей негативний процесуальний наслідок буде не настільки «руйнівним», як ухвалення судового рішення складом суду, якому не довіряє позивач. Адже відмова у задоволенні заяви про відвід судді Борця Є.О. буде суперечити п.1.6, п.2.2. Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН №2006/23 від 27 липня 2006 року, відповідно до яких суддя зобов`язаний виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки з метою укріплення суспільної довіри до судових органів, що має першочергове значення для підтримки незалежності судових органів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі.

4. Висновки суду.

4.1. З огляду на це суд вважає, що з метою остаточного припинення конфлікту, а також відновлення довіри позивача до судової влади України допустимо відвести суддю ОСОБА_6 від розгляду цивільної справи на підставі п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України.

4.2. На підставі ч.1 ст.41 ЦПК України матеріали цивільної справи слід невідкладно передати до канцелярії Бориспільського міськрайонного суду для визначення іншого судді в порядку, передбаченому статтею 33 цього Кодексу.

Керуючись п.1 ч.1 ст.258, ч.4-ч.5 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді задовольнити.

Відвести суддю Борця Євгена Олександровича від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу, визнання спільної сумісної власності на квартиру, визнання недійсними договорів дарування цього об`єкта нерухомого майна.

Матеріали цивільної справи передати до канцелярії Бориспільського міськрайонного суду для визначення іншого судді в порядку, передбаченому статтею 33 цього Кодексу.

Ухвала суду є остаточною та не підлягає апеляційному оскарженню.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець