КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2021 року місто Київ.

Справа 755/11069/20

Апеляційне провадження № 22-ц/824/983/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Судді-доповідача: Желепи О.В.,

суддів: Кулікової С.В., Олійника В.І.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року (постановлену у складі судді Белоконної І.В., інформація щодо дати складання повного тексту відсутня )

в справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ГРОВІНГ СТЕЙТ», ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гембарська Світлана Іванівна, про визнання договорів недійсними, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ГРОВІНГ СТЕЙТ», ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гембарська Світлана Іванівна, про визнання договорів недійсними. В якому просив суд визнати недійсними:

Договір про відступлення права вимоги між ПАТ КБ «Аксіома» та ТОВ «Фінансова компанія «Гровінг Стейт» №07-В-1 від 19.08.2016, разом з правочинами, які забезпечують зобовязання Боржника за основним договором, та перелічені в п.1.3 вказаного Договору відступлення права вимоги;

Договір про відступлення права вимоги між ТОВ «Фінансова компанія «Гровінг Стейт» та ОСОБА_2 №26/08/16 від 26.08.16, разом з правочинами, які забезпечують зобов`язання Боржника за основним договором, та перелічені в п.1.2 вказаного Договору відступлення права вимоги.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 22.10.2020 позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ГРОВІНГ СТЕЙТ», ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гембарська Світлана Іванівна, про визнання договорів недійсними було залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Станом на 19 листопада 2020 року позивачем не були усунені у повному обсязі недоліки, які були зазначені в ухвалі Оболонського районного суду м. Києва від 22.10.2020.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу разом з доданими до неї додатками.

Не погоджуючись із такою ухвалою11.12. 2020 року згідно відмітки суду ОСОБА_1 , звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати ухвалу та постановити нову, якою направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду у відповідності до ст. 374 ЦПК України.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що ухвала Оболонського районного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року постановлена з порушенням норм процесуального права.

Вказує, що якщо ухвала про залишень позовної заяви без руху постановлюється з підстави несплати судового збору, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Але суд вимог Законодавства не дотримався, не врахував, що ним на усунення недоліків 19.11.2020 року було доплачено судовий збір та уточнено позовні вимоги, відповідно до яких, він просив ваизнати недійсним два правочини.

У відповідності до вимог статті 353, 369 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення заяви позивачеві (заявникові), що є об`єктом апеляційного оскарження, розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно із ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши доповідь судді Желепи О.В., обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши наявні у справі докази, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

ст. 175 ЦПК України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

ч. 4 ст. 177 ЦПК України, передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , в позовній заяві просив суд визнати недійсними:

Договір про відступлення права вимоги між ПАТ КБ «Аксіома» та ТОВ «Фінансова компанія «Гровінг Стейт» №07-В-1 від 19.08.2016, разом з правочинами, які забезпечують зобовязання Боржника за основним договором, та перелічені в п.1.3 вказаного Договору відступлення права вимоги;

Договір про відступлення права вимоги між ТОВ «Фінансова компанія «Гровінг Стейт» та ОСОБА_2 №26/08/16 від 26.08.16, разом з правочинами, які забезпечують зобов`язання Боржника за основним договором, та перелічені в п.1.2 вказаного Договору відступлення права вимоги.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 22.10.2020 позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ГРОВІНГ СТЕЙТ», ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гембарська Світлана Іванівна, про визнання договорів недійсними було залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 175, 177 ЦПК України. Всупереч вищевказаним вимогам позивач не зазначив у позовній заяві посилання щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів; копії яких додано до заяви, позивачем не вказано відомостей щодо вжиття заходів досудового врегулювання спору, забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви; ОСОБА_1 не вказав у позовній заяві відомості щодо попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат.

19.11.2020 до суду зі сторони позивача надійшла заява, в якій позивач зазначив, що Попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат складатиме 1681 грн. 60 копійок, прозивачем не подавалося іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також, зазначив у заяві про усунення недоліків позовної заяви, що відповідно до ч.2 ст.548 ЦК України недійсне зобов`язання не підлягає забезпеченню. Недійсність основного зобов`язання (вимоги) спричиняє недійсність правочину щодо його забезпечення, якщо інше не встановлено цим Кодексом. Саме це малося на увазі в прохальній частині позову, тому вважає за потрібне викласти прохальну частину в уточненій редакції, а саме: Прошу визнати недійсними

- Договір про відступлення права вимоги між ПАТ КБ «Аксіома» та ТОВ «Фінансова компанія «Гровінг Стейт» №07-В-1 від 19.08.2016;

-Договір про відступлення права вимоги між ТОВ «Фінансова компанія «Гровінг Стейт» та ОСОБА_2 №26/08/16 від 26.08.16;

Відповідно, позов нараховує дві немайнові позовні вимоги. Відносно другої вимоги надано суду квитанцію про сплату судового збору на суму 840 гривен 80 коп.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу разом з доданими до неї додатками.

Визнаючи позовну заяву неподаною та, повертаючи її позивачу, суд першої інстанції посилався на те, що позивач недоліки позовної заяви в повному обсязі не усунув, так як позивачем заявлено вимоги немайнового характеру про визнання недійсними Договору про відступлення права вимоги між ПАТ КБ «Аксіома» та ТОВ «Фінансова компанія «Гровінг Стейт» №07-В-1 від 19.08.2016, разом з правочинами, які забезпечують зобов`язання боржника за основним договором, та перелічені в п. 1.3 вказаного Договору відступлення права вимоги та Договору про відступлення права вимоги між ТОВ «Фінансова компанія «Гровінг Стейт» та ОСОБА_2 №26/08/16 від 26.08.2016, разом з правочинами, які забезпечують зобов`язання Боржника за основним договором, та перелічені в п. 1.2 вказаного Договору відступлення права вимоги.Проте позивачем сплачено судовий збір лише за дві позовні вимоги немайнового характеру, тобто за визнання недійсними лише двох правочинів, чим порушено норми ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір».

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може, так як вони не ґрунтується на вимогах процесуального права, з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути безпідставно позбавлена права на захист свого порушеного права, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Україна, як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

У частинах першій, третій статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

ч. 2 ст. 176 ЦПК України передбачено, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Крім того, у відповідності до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху, судом було зазначено лише про необхідність доплатити судовий збір в сумі 840 грн.80 коп. Проте, нічого не було зазначено про необхідність подачі позовної заяви в новій редакції.

Строк усунення недоліків був зазначений 10 днів з моменту отримання ухвали.

Відповідно до зворотного повідомлення , ухвалу про залишення позову без руху позивач отримав 09.11.2020 року. 19.11.2020 року до суду було подано заяву про усунення недоліків та квитанцію про сплату судового збору в тій сумі, яку в ухвалі зазначив суд.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що позивач усунув недоліки, в той спосіб та в тому розмірі, які виклав суд в ухвалі про залишення позову без руху.

Саме не конкретність ухвали про залишення позову без руху не визначення судом загальної суми судового збору , яку має сплатити позивач і призвела до того, що позивачем не було подано позовної заяви, в якій би було зазначено про попередній розрахунок судових витрат, а також уточнений зміст позовних вимог та про те, що іншого аналогічного позову позивачем не подавалось.

З огляду на не відповідність вимогам процесуального закону ухвали суду про залишення позову без руху, ухвала про повернення позовної заяви є передчасною та такою, що порушує право позивача на справедливий суд, що є порушенням ст. 6 Конвенціїпро захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 6 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Колегія суддів встановила, що доводи апеляційної скарги є обґрунтованими, ухвала Оболонського районного суду міста Києва від 19 листопада 2020 рокупостановлена з порушенням норм процесуального права, а тому за правилами ст. 379 ЦПК України підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381 - 382, 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року про повернення позовної заяви - скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ГРОВІНГ СТЕЙТ», ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гембарська Світлана Іванівна, про визнання договорів недійсними направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Постанова складена 13 січня 2021 року

Суддя-доповідач

Судді: