Ухвала

12 листопада 2021 року

м. Київ

справа № 759/20996/18

провадження № 61-17440ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Сідельник Олесі Володимирівни, на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 07 вересня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 травня 2021 року у справі за позовом

ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя

особа - ОСОБА_3 ,про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2018 року ОСОБА_2 звернулася до суду з указаним вище позовом.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 07 вересня

2020 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 13 травня 2021 року, позовні вимоги ОСОБА_4 задоволено.

У порядку поділу спільного майна подружжя, яким є 2/5 частин будинку

АДРЕСА_1 , що набуто ОСОБА_1 за угодою, укладеною 07 вересня 2000 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 07 вересня 2000 року за реєстровим № 3203, яка визнана рішенням Святошинського районного суду м. Києва 08 червня 2004 року договором купівлі-продажу (справа № 2-306/04, 22956/04), визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/5 частину будинку АДРЕСА_1 , позбавлено ОСОБА_1 права власності на цю частку.

25 жовтня 2021 року представник ОСОБА_1 - адвокат Сідельник О. В., звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 07 вересня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 травня 2021 року, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову ОСОБА_2 .

1. Касаційна скарга подана до суду касаційної інстанції з пропуском строку на касаційне оскарження.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо

в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Сідельник О. В., порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження, посилаючись на те, що станом на 19 жовтня 2021 року копію повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 13 травня 2021 року не отримано. Про існування постанови суду апеляційної інстанції стало відомо 11 жовтня 2021 року на сайті «Судової влади». При цьому, заявник неодноразово звертався до суду апеляційної інстанції із заявою про видачу копії судового рішення.

Наведені заявником підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними.

Відповідно до частин першої-п`ятої статті 272 ЦПК України копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні

у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення. У разі проголошення тільки скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення, учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення видаються копії скороченого судового рішення. У разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності

в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом

з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня.

За заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його

складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Так, заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження дати отримання копії постанови Київського апеляційного суду від 13 травня 2021 року або того, що апеляційним судом було порушено порядок вручення заявнику копії цього судового рішення, передбачений статтею 272 ЦПК України, та про обставини, що об`єктивно перешкоджали отримати вказане судове рішення і подати касаційну скаргу в передбачений ЦПК України строк.

При цьому, заявник повинен був цікавитися рухом справи, так як апеляційна скарга на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 07 вересня 2020 року була подана саме ОСОБА_1 , а згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Також, за інформацією, яка міститься на офіційному сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст постанови Київського апеляційного суду від 13 травня 2021 року було оприлюднено 06 серпня

2021 року, а не 11 жовтня 2021 року.

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, на підтвердження наведених обставин пропуску строку заявник має надати відповідні докази в оригіналах або завірені

в установленому порядку їх копії, якими можуть бути оригінал поштового конверту, довідка із суду, поштового відділення зв`язку тощо, або навести інші підстави з відповідними доказами.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений судом строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані судом неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження

у справі на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

2. У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Сідельник О. В., просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору на підставі

пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», на підтвердження чого надано копію посвідчення учасника бойових дій.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних

з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Вказана правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), від 12 лютого 2020 року у справі

№ 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19).

Зі змісту касаційної скарги убачається, що ОСОБА_1 оскаржує судові рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до нього про поділ майна подружжя, тобто зазначена справа не пов`язана із захистом порушених прав ОСОБА_1 саме як учасника бойових дій.

Ураховуючи наведене, відсутні правові підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги з таких підстав,

а тому заявнику необхідно надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору з інших підстав.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

«Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлено, що з 01 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 1 762,00 грн.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру (визнання договору дарування удаваним; визнання майна спільною сумісною власністю подружжя), яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (704,80 грн).

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового

збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при

поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Зі змісту положень пункту 9 частини першої статті 175 ЦПК України вбачається, що у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Касаційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Сідельник О. В., та оскаржувані судові рішення не містять відомостей про ціну позову (вартість 2/5 частин спірного житлового будинку), тому заявнику необхідно подати до Верховного Суду інформацію про ціну позову і надати докази на підтвердження цієї обставини.

У частині вимоги майнового характеру судовий збір повинен бути сплачений за ставкою 200% від 1% вартості спірного майна (1/5 частини житлового будинку).

У частині вимог немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір

в розмірі 2 819,20 грн (704,80 грн х 2 х 200%).

Таким чином, представнику ОСОБА_1 - адвокату Сідельник О. В., необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги в розмірі, не менше 1 409,60 грн, однак, в будь якому випадку, з урахуванням суми 1% від вартості 1/5 частини спірного житлового будинкух 200 % (сума судового збору за вимогу майнового характеру) + 2 819,20грн (сума судового збору за вимоги немайнового характеру).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача (стандарт ІВАN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу (вказати номер справи та інші необхідні відомості).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 5, 6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Визнати наведені представником ОСОБА_1 - адвокатом Сідельник Олесею Володимирівною, підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними.

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Сідельник Олесі Володимирівни, про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Сідельник Олесі Володимирівни, на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 07 вересня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 травня 2021 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник