Справа № 183/3021/18
№ 2/183/207/20

У Х В А Л А
09 листопада 2021 року м. Новомосковськ
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Городецького Д.І.
з секретарем судового засідання Пономаренко О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області питання про виправлення описки та арифметичної помилки в судовому рішенні від 13 липня 2020 року та додатковому рішенні від 27 квітня 2021 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -
11 серпня 2021 року не погодившись із вищезазначеним рішенням суду, позивач АТ «Державний експортно-імпортний банк України» звернулося до суду з апеляційною скаргою на рішення суду ( а.с. 97-119) та 07 вересня 2021 року справу було направлено до Дніпровського апеляційного суду (а.с. 120).
28 жовтня 2021 року справа повернута до суду першої інстанції з ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 12 жовтня 2021 року для вирішення питання у відповідності до приписів 269-270 ЦПК України.
В обґрунтування ухвали про повернення справи до суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції вказує на те, що позбавлений можливості розглянути цивільну справу за апеляційною скаргою АТ «Державний експортно-імпортний банк України», з огляду на наступне.
У оскаржуваному заочному рішенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 липня 2020 року зазначено розмір простроченої заборгованості у загальному розмірі 387 190,58 грн. (т.2 а.с.86-95).
У оскаржуваному заочному рішенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 липня 2020 року розмір простроченої заборгованості за кредитом становить 319 000,00 грн.
Однак, у додатковому рішенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27 квітня 2021 року розмір простроченої заборгованості за кредитом зазначена як 330 000,00 грн., тобто інший ніж зазначено у позовній заяві та у оскаржуваному рішенні суду від 13 липня 2020 року у цій справі .
В судове засідання для вирішення даного питання сторони не викликались.
У зв`язку з неявкою осіб, які приймають участь у справі, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Розглянувши матеріали цивільної справи суд приходить до наступного.
Частиною 1статті 269 ЦПК України визначено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.
У відповідності до вимог частини 2 статті 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.
За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.
У пункті 19 постанови № 14 Пленуму «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року Верховний Суд України роз`яснив, що, «вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.
Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.
Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали».
Розглядаючи питання про виправлення описки у судовому рішенні, Верховний Суд у пунктах 7.9.-7.11. постанови від 15 січня 2021 року у справі № 905/2135/19 дійшов наступного правового висновку: «відповідно до частин першої, другої статті 243 ГПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.
Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.
Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).
Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).
Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення».
Так, відповідно до приписів ч. 2 ст. 625 ЦК України 3% річних та індекс інфляції розраховується на прострочену суму боргу.
В оскаржуваному заочному рішенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 липня 2020 року розмір простроченої заборгованості за кредитом зазначена 319 000,00 грн.
Суд вважає, що виправлення вказаної арифметичної помилки та описки в рішеннях суду, що стосуються істотних обставин справи, усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення, не змінюючи при цьому зміст рішення, тому є законні підстави для вчинення вказаної процесуальної дії та внесення відповідних виправлень.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260-261, 269, 354ЦПК України, суд, -
п о с т а н о в и в :
Викласти другий абзац резолютивної частини рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 липня 2020 року в наступній редакції:
предмет іпотеки 1: будинок розташований за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 167,2 кв.м., житловою площею 66,0 кв.м.;
що належить на праві власності ОСОБА_1 , на користь Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України», встановивши спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», із початковою ціною продажу, яку буде визначено в межах виконавчого провадження на підставі Закону України «Про іпотеку» та Закону України «Про виконавче провадження».
Виправити описку у додатковому рішенні суду від 27 квітня 2021 року у справі №183/3021/18 за позовом Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути поданою до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Суддя Д.І. Городецький