Справа № 606/1740/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(Заочне)

11 січня 2021 року м. Теребовля

Теребовлянський районний суд Тернопільської області в складі:

головуючої судді Мельник А.В.

за участю секретаря судового засідання Кавалко В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Теребовля цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Теребовлянська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через представника ОСОБА_3 звернувся до суду із позовом до Микулинецької селищної ради Теребовлянського району Тернопільської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Теребовлянська державна нотаріальна контора, у якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування заявлених вимог, вказує на те, що 14.08.2018 матір ОСОБА_1 - ОСОБА_4 оформила заповіт, згідно якого усе майно, яке за законом належатиме їй на день її смерті, з чого б воно не складалося і де б воно не знаходилось і все те, на що вона матиме право за законом заповіла ОСОБА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла. Після її смерті відкрилась спадщина.

Як причини поважності пропуску строку визначеного для подання заяви про прийняття спадщини позивач зазначає, що після смерті матері ОСОБА_1 до органів нотаріату, із заявою про прийняття спадщини не звернувся вчасно, оскільки постійно проживає та працює закордоном, у Російській Федерації, яка є територіально значно віддаленою від місця знаходження спадкового майна. Крім того, у зв`язку з обмеженнями, встановленими для запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19) у позивача не було можливості приїхати в Україну для оформлення спадщини у встановлений законодавством строк.

Враховуючи вказані обставини, позивач звернувся до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за рішенням суду.

Ухвалою суду від 27.08.2020 було відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 23.09.2020.

Також, ухвалою суду від 27.08.2020 в задоволенні заяви ОСОБА_1 , поданої через представника ОСОБА_3 , про забезпечення позову було відмовлено.

Ухвалою суду від 23.09.2020 залучено як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову на стороні відповідача спадкоємця ОСОБА_2 , витребувано із Теребовлянської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Підготовче засідання у справі відкладено на 20.10.2020.

Ухвалою суду від 20.10.2020 за клопотанням представника позивача ОСОБА_3 замінено у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Микулинецької селищної ради Теребовлянського району Тернопільської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Теребовлянська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, неналежного відповідача Микулинецьку селищну раду Теребовлянського району Тернопільської області на належного ОСОБА_2 . Підготовче засідання у справі відкладено на 26.11.2020.

Ухвалою суду від 26.11.2020 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 21.12.2020, яке в подальшому було відкладено на 11.01.2021.

Позивач та його представник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, однак 21.12.2020 від представника позивача надійшла заява про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю та просить суд їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась повторно, з невідомих суду причин, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялась судом належним чином, зокрема, шляхом розміщення оголошення про виклик особи на офіційному веб-сайті судової влади України, про поважність причин неможливості прибуття в судове засідання суд не повідомила, відзиву не подала. Тому суд у відповідності до статті 280 ЦПК України, вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів та постановлення заочного рішення, оскільки щодо заочного вирішення справи не заперечує позивач.

Представник Теребовлянської державної нотаріальної контори Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) в судове засідання не з`явився, проте подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, суд, у відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, постановив здійснювати розгляд справи у відсутності сторін, які належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши та оцінивши докази по справі суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 06.11.2019, виданого повторно Теребовлянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Тернопільської області, ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в с.Дворіччя, Теребовлянського району, Тернопільської області, його батьками є ОСОБА_5 , ОСОБА_4 (а.с.8).

Згідно заповіту від 14.08.2018, складеного ОСОБА_4 , усе майно, яке за законом належатиме їй на день її смерті, з чого б воно не складалося і де б воно не знаходилось і все те, що вона матиме право за законом, вона заповіла ОСОБА_1 (а.с. 7).

Копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 04.11.2019, виданого виконавчим комітетом Микулинецької селищної ради Теребовлянського району Тернопільської області, свідчить про те, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Дворіччя Теребовлянського району Тернопільської області (а.с.6).

Згідно відповіді Теребовлянської державної нотаріальної контори Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) від 04.09.2020 № 701/01-16 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 наявний спадкоємець ОСОБА_2 , дочка спадкодавця, спадкоємець за законом.

Відповідно до копії спадкової справи № 185/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , яка розпочата 12.08.2020, спадкоємець ОСОБА_2 подала заяву про прийняття спадкового майна, яке складається з двох земельних ділянок площею 3,41 га, 3,25 га, які розташовані на території Дворічанської сільської ради Теребовлянського району Тернопільської області, які передані для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та які належали померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_4 на підставі закону.

На момент розгляду даної справи свідоцтва про право власності на майно померлої ОСОБА_4 не видано.

Позивач обґрунтовує не подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 своєчасно, тим, що проживає віддалено від місця знаходження спадкового майна, у Російській Федерації, а також наявністю тривалих обмежень щодо в`їзду на територію України, встановлених для запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19).

На підтвердження вказаного, у матеріалах справи міститься копія паспорта громадянина Російської Федерації на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , виданого 04.04.2014 ФМС 86006 (а.с.9), у якому відзначено, що ОСОБА_1 в`їхав на територію України 03.11.2019 та виїхав з України 13.11.2020. Дані щодо в`їзду на територію України після вказаної дати відсутні.

До спірних правовідносин, що виникли у зв`язку з пропуском позивачем строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, суд застосовує наступні правові норми.

Згідно зі статтями 1216, 1218 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтями 1217, 1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (спадкоємці за законом першої-п`ятої черг). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно зі статтями 1233-1235 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Відповідно до частини першої та другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно з частинами першою-третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно зі статтею 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в пункті 24 Постанови №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємця і місцем знаходження спадкового майна є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

Із досліджених письмових доказів судом встановлено, що ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 його матері ОСОБА_4 та має право на спадкування, однак із заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку до нотаріуса не звертався та пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 . Обставини, на які покликається позивач як на причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини суд вважає поважними, оскільки такі пов`язані з об`єктивними труднощами для нього на вчинення цих дій.

Так, суд враховує, що позивач постійно проживає та працює закордоном, у Російській Федерації, тобто наявна велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємця і місцем знаходження спадкового майна. Крім того, суд бере до уваги бажання позивача здійснити у встановлений законодавством строк дії щодо отримання та оформлення у спадок майна, яке заповіла йому мати, про що свідчить наявність нотаріально посвідченої довіреності від 08.11.2019 на представлення інтересів з питань оформлення спадкових прав на будь-яке майно після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 (а.с. 12). Однак, уповноважена особа дій щодо подання заяви у строк встановлений законодавством не вчинила з невідомих причин.

Також суд враховує, що Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з наступними змінами та доповненнями) установлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України карантин.

Згідно пункту першого та другого розпорядження Кабінету Міністрів України №287-р від 14.03.2020 «Про тимчасове обмеження перетинання державного кордону, спрямоване на запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з наступними змінами та доповненнями) тимчасово закрито з 00 год. 00 хв. 17 березня 2020 року до 22 травня 2020 року пункти пропуску (пункти контролю) через державний кордон для міжнародного пасажирського залізничного, повітряного, автомобільного (для автобусів) сполучення, крім здійснення перевезень осіб з метою забезпечення захисту національних інтересів або у зв`язку з виконанням міжнародних зобов`язань, а також представників дипломатичних установ та гуманітарних місій.

Тимчасово заборонено з 00 год. 00 хв. 16 березня 2020 року до 22 червня 2020 року перетинання державного кордону на в`їзд в Україну для іноземців та осіб без громадянства.

Таким чином, у зв`язку з обмеженнями, встановленими для запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19) у позивача з 12 березня 2020 року в межах шестимісячного строку для прийняття спадщини не було можливості приїхати в Україну для оформлення спадщини після померлої матері ОСОБА_4 .

Враховуючи встановлені обставини, суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, тому позов слід задовольнити та визначити позивачу додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Керуючись статтями 4, 12, 200, 247, 265, 354 ЦПК України, статтями 1217, 1218, 1223, 1233, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Теребовлянська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, шляхом подання апеляційної скарги до Тернопільського апеляційного суду. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Тернопільського апеляційного суду у 30-денний строк з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручену у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , який діє через представника ОСОБА_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: село Дворіччя, Теребовлянський район, Тернопільська область, РНОКПП НОМЕР_3 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Теребовлянська державна нотаріальна контора Південно-Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ), місцезнаходження: вулиця Кн.Василька, 108, місто Теребовля, Тернопільська область, .

Повний текст рішення суду складено 11 січня 2021 року.

Суддя А.В.Мельник