Дата документу 27.10.2021
Справа № 937/6723/21
Провадження № 2/937/3213/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«27» жовтня 2021 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області в складі:

головуючого - судді Колодіної Л.В.,

секретаря судового засідання Арифової Л.А.,

за участі сторін:

представника позивача адвоката Медвідь Є.М.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача адвоката Зінченка Є.М.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Мелітопольського районного нотаріального округу Запорізької області Бєднова Олександра Анатолійовича, за участі третьої особи Державного реєстратора виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області, про скасування запису про державну реєстрацію права власності на майно,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом в якому просить з урахуванням уточнених позовних вимог скасувати реєстрацію права власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 , що зареєстрована за нею згідно договору купівлі-продажу, укладеного 14.02.2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідченим приватним нотаріусом Мелітопольського районного нотаріального округу Бєдновим Олександром Анатолійовичем, реєстраційний номер 285.

В обґрунтування позову зазначає, що 01 лютого 2018 року невідома особа скориставшись паспортом громадянки ОСОБА_4 , заздалегідь знаючи про те, що ОСОБА_4 за станом здоров`я фактично не пересувається та постійно знаходиться у себе за місцем мешкання, уклали від імені останньої угоду купівлі-продажу належної їй квартири АДРЕСА_1 . Угода була укладена невідомою особою від імені ОСОБА_4 , покупцем виступив громадянин ОСОБА_3 . Угода купівлі-продажу була посвідчена приватним нотаріусом Рій К.Ю. В подальшому ОСОБА_3 здійснив продаж квартири громадянці ОСОБА_1 . Угода купівлі-продажу була укладена 14.02.2018 та посвідчена приватним нотаріусом Бєдновим О.А.. Про факт незаконного продажу належного їй майна громадянка ОСОБА_4 дізналася 20.02.2018, про що одразу було заявлено до Мелітопольського відділу поліції про вчинення кримінального правопорушення, та відомості були внесені до ЄРДР за № 0000638 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України. Рішенням Мелітопольського міськрайонного суду від 20 липня 2018 року угода купівлі продажу була визнана недійсною, та квартира була витребувана від добросовісного набувача ОСОБА_1 .. Однак, на даний час позивачка не має змоги в повному обсязі розпорядитися своєю власністю оскільки не дивлячись на рішення суду в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно власником квартири записана відповідачка.

Так, 13.10.2021 від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого остання зазначила, що 04.10.2021 ОСОБА_1 було отримано позовну заяву ОСОБА_4 до неї та до приватного нотаріуса Мелітопольського районного нотаріального округу Бєднова О.А., третя особа - державний реєстратор виконавчого комітету Мелітопольської міської ради (без зазначення П.І.Б. реєстратора) про скасування запису про державну реєстрацію права власності на майно. Як вбачається із зазначеного позову, ОСОБА_4 , посилаючись на рішення Мелітопольського міськрайонного суду від 20 липня 2018 року по справі 320/1794/18, яким було визнано недійсним договір купівлі-продажу майна (квартири) від 01.02.2018 та витребувано у ОСОБА_1 зазначену квартиру на користь ОСОБА_4 , просить скасувати реєстрацію права власності на зазначене майно. Самі позовні вимоги полягають у наступному: «Скасувати реєстрацію права власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_2 , що зареєстрована за нею згідно до договору купівлі-продажу, укладеного 14.02.2018 р. між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 та посвідченим приватним нотаріусом Мелітопольського районного нотаріального округу Бедновим Олександром Анатолійовичем». Ознайомившись із позовною заявою, матеріалами позову та практикою Верховного суду у сфері скасування записів про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, відповідачка ОСОБА_1 вважає, що позов не підлягає задоволенню виходячи із наступного. Позовні вимоги не конкретизовані та не містять чітких вимог на захист права позивачки. Так, позивачка просить скасувати реєстрацію права, вказуючи на правочин, якій був визнаний недійсним. Між тим, діюче законодавство не визначає поняття реєстрація права, як конкретного юридичного акту, рішення реєстратора чи запису у державному реєстрі прав. У свою чергу, державна реєстрація прав охоплює собою ряд дій державного реєстратора, зокрема щодо отримання та перевірки документів, прийняття рішення про державну реєстрацію прав чи відмови, операцій із розділами в Державному реєстрі прав, відкриття/закриття відповідних розділів у Державному реєстрі прав. Таким чином, позивач, не зазначаючи конкретно, яких правових наслідків вона намагається досягнути, просить суд скасувати увесь процес реєстрації. Задоволення позовних вимог прямо суперечить Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Відповідно до ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У даному випадку рішенням Мелітопольського міськрайонного суду від 20 липня 2018 року по справі 320/1794/18 вирішено спір про право та визнано недійсним договір купівлі-продажу, за яким були вчинені реєстраційні дії, а отже, позивач намагається у іншому судовому процесі втрутити суд до вирішення питань, які мав би вирішити під час розгляду справи 320/1794/18. Рішенням Мелітопольського міськрайонного суду від 20 липня 2018 року по справі 320/1794/18 на підставі матеріалів справи було встановлено наступне: «В обґрунтування позовних вимог представник позивача вказує, що 01 лютого 2018 року невідома особа, скориставшись паспортом ОСОБА_4 заздалегідь знаючи про те, що ОСОБА_4 за станом здоров`я фактично не пересувається та постійно знаходиться у себе за місцем мешкання, уклала від імені останньої угоду купівлі-продажу належної їй квартири АДРЕСА_1 . Покупцем за вказаною угодою був відповідач ОСОБА_3 .. У подальшому ОСОБА_3 здійснив продаж зазначеної квартири відповідачу ОСОБА_1 .. Про факт незаконного продажу належного майна позивач дізналася 20.02.2018 року, у зв`язку з чим звернулася до Мелітопольського відділу поліції із заявою про вчинення кримінального правопорушення, відомості про яке були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000638 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України». Таким чином, позивачці стало відомо про факт продажу майна, укладання угоди та її відповідне внесення даних до державного реєстру прав на нерухоме майно 20.02.2018. Крім того, як зазначено безпосередньо у рішенні суду, у матеріалах справи наявний витяг із Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності. Отже у даному випадку позивачка дізналася 20.02.2018 про факт продажу майна, укладання угоди та її відповідне внесення даних до державного реєстру прав на нерухоме майно 20.02.2018. За таких обставин строк позовної давності щодо звернення з позовними вимогами із зазначених обставин сплинув 21.02.2021. З огляду на викладене ОСОБА_1 просить суд відмовити у позові і у в зв`язку із спливом позовної давності щодо вимог про захист свого цивільного права або інтересу. Крім того, просить суд врахувати, що вона, чесно і добросовісно придбала майно (квартиру) за договором купівлі-продажу від 01.02.2018 сплативши значні грошові кошти іншим особам (продавцям), які мали у своєму повному розпорядженні як квартиру, що продавалася, так і документи на неї. На даний час, квартира, на виконання рішення Мелітопольського міськрайонного суду від 20 липня 2018 року по справі 320/1794/18, у ОСОБА_1 витребувана на користь позивачки. Гроші їй не повернути. Під час розгляду кримінальної справи 320/5357/18 позивачка претензій до осіб, які шахрайським способом заволоділи майном відповідачки не має. За таких обставин, ОСОБА_1 вважає, що вона незаконно та у шахрайський спосіб була залишена, як без свого нерухомого майна так і без своїх грошей, та наполягає на повному та усесторонньому розгляді справи у відповідності до приписів законодавства України.

27.08.2021 від директора департаменту реєстраційних послуг Мелітопольського міської ради Запорізької області С. Касярума до суду надійшли пояснення з посиланням на те, що Департамент реєстраційних послуг Мелітопольської міської ради не вбачає за можливе підтримати або заперечувати проти позову, між тим керуючись ст. 181 ЦПК України, вважаємо за необхідне звернути увагу суду на наступне. До Мелітопольського міськрайонного суду звернулась ОСОБА_4 , проте долучено копію паспорта на ім`я ОСОБА_2 .. В позовній заяві позивач просить «скасувати запис у реєстрі прав власності, номер запису 24835416 від 14.02.2018 вчинений державним реєстратором виконавчого комітету Мелітопольської міської ради...», при цьому з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав, отриманої 23.07.2021 представником позивача, вбачається, що запис про право власності №24835416 внесений 14.02.2018, державним реєстратором - приватним нотаріусом Бєдновим О.А.. Крім того наголошує, що частиною 3 ст. 26 Закону України від 01.07.2004 № 1952-ІУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, що відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Представник позивача - адвокат Медвідь Є.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з підстав викладених в позові.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні позов не визнала та просила відмовити в його задоволенні у зв`язку з його необґрунтованістю.

Представник відповідача адвокат Зінченко Є.М. в судовому засіданні підтримав думку ОСОБА_1 та просив відмовити в задоволенні позову.

Від представника відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців департаменту реєстраційних послуг Мелітопольської міської ради Запорізької області Т. Ковалевської в матеріалах справи мається заява про розгляд справи за відсутності представника відділу, у зв`язку з великою завантаженістю в роботі, просить винести рішення за наявними матеріалами на розсуд суду з урахуванням надісланого раніше пояснення.

Відповідно до ч.1 ст.247 ЦПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Суд, оцінивши докази за внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному та об`єктивному дослідженні обставин справи, вислухавши думку представника позивача, відповідача та її представника, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. ч. 1,2 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Частина 3 ст. 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Судом встановлено, що рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 20 липня 2018 року визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений 01.02.2018 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Рій К.Ю. та витребувано у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_3 , на користь ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_4 , квартиру АДРЕСА_1 /а.с.8,9/.

Постановою державного нотаріуса Мелітопольської державної нотаріальної контори Запорізької області Лайзорик О.Ф. від 27 травня 2021 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_2 , від імені якої діє довірена особа ОСОБА_5 , відмовлено у видачі дубліката свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.03.2004 р. №1-517 у зв`язку з тим, що згідно довідки виданої Відділом зберігання інвентаризаційних справ та по роботі з архівом Департамента реєстраційних послуг Мелітопольської міської ради Запорізької області від 11.05.2021 №435, станом на 01.01.2013 право власності на квартиру в АДРЕСА_5 , зареєстровано за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.03.2004 р. № 1-517, виданого Мелітопольською державною нотаріальною конторою Запорізької області. Державний нотаріус Лайзорик О.Ф., аналізуючи подане довіреною особою рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 20.07.2018 за № 2/320/2058/18 справа 320/1794/18 та дані Державного реєстру речових прав нерухомого майна, встановила, що громадянкою ОСОБА_2 укладено договір купівлі - продажу від 01.02.2018 р. №60, згідно якого власником вищевказаної квартири став ОСОБА_3 , який в свою чергу продав цю квартиру ОСОБА_1 , за якою вона зареєстрована на теперішній час в Державному реєстрі речових прав нерухомого майна. В резолютивній частині рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 20.07.2018 за № 2/320/2058/18 справа 320/1794/18, договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 визнаний недійсним. Що стосується договору купівлі - продажу вищевказаної квартири між Цветанським ГМ та ОСОБА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Бєдновим О.А. за р. № 285 від 14.02.2019, в рішенні суду від 20.07.2018 за № 2/320/2058/18 вказано наступне: «Витребувати у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПГІ НОМЕР_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_3 на користь ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , квартиру АДРЕСА_1 ». Незрозуміло яким чином необхідно витребувати спірний об`єкт та як взагалі трактувати цей пункт рішення, бо ОСОБА_1 є добросовісним набувачем квартири та на теперішній час зареєстрована як власник цієї квартири в Державному реєстрі речових прав нерухомого майна/а.с.10/.

Як вбачається із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №267180410 від 23.07.2021 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано 14.02.2018 за ОСОБА_1 /а.с.15,16/.

Згідно довідки Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області №2318/95-С від 12.10.2018 Мелітопольським МВ УДМС України в Запорізькій області 03.10.2018 було оформлено паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_2 в зв`язку з виявлення помилки в інформації, внесеній до паспорта з прізвища « ОСОБА_6 »/а.с.32/.

За змістом ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенція) кожному гарантується право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно зі ст.ст. 13, 41 Конституції України держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом. Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Примусове відчуження об`єктів права приватної власності може бути здійснене лише як виняток з мотивів суспільної необхідності, на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього і повного відшкодування їх вартості.

Крім того, в Україні відносини, пов`язані із набуттям, зміною, припиненням права власності та його захистом, зокрема, регулюються Цивільним і Господарським кодексами України.

Глава 25 ЦК України визначає підстави припинення права власності відповідно до ст. 346 ЦК право власності припиняється у разі: припинення права власності на майно, яке за законом не може належати цій особі.

Згідно з ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно з вимогами ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Рішення суб`єкта державної реєстрації прав про державну реєстрацію прав із внесенням відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вичерпує свою дію. Тому, належним способом захисту права або інтересу позивача у такому разі є не скасування рішення суб`єкта державної реєстрації прав про державну реєстрацію прав, а скасування запису про проведену державну реєстрацію права власності (частина друга статті 26 Закону України від 01.07.2004 № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Разом з тим, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству» від 05.12.2019, що набрав чинності 16.01.2020, внесено зміни до ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Відповідно до ч. 3 ст. 26 цього закону відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню.

У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 ч. 6 ст. 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» п. 2 ч. 6 ст. 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Як встановлено судом, рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 20 липня 2018 року визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений 01.02.2018 між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , та витребувано у ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 квартиру АДРЕСА_1 , однак при цьому судом не вирішено питання про припинення права власності та скасування державної реєстрації права власності на цю квартиру за ОСОБА_1 ..

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що у судовому засіданні знайшли підтвердження обставини, викладені у позовній заяві та те, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Крім того, вирішуючи питання щодо витрат по справі, суд керується вимогами ст. 141 ЦПК України, однак враховуючи те, що позивач в позовній заяві не ставить питання щодо стягнення понесених судових витрат, суд вважає за можливе залишити їх за нею.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 77, 78, 265, 268, 280, 284, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Мелітопольського районного нотаріального округу Запорізької області Бєднова Олександра Анатолійовича за участі третьої особи Державного реєстратора виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області, про скасування запису про державну реєстрацію права власності на майно задовольнити.

Скасувати запис про реєстрацію права власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 , що зареєстрована за нею на підставі договору купівлі-продажу укладеного 14 лютого 2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського районного нотаріального округу Запорізької області Бєдновим Олександром Анатолійовичем, реєстраційний номер 285.

Повний текст судового рішення складено 01 листопада 2021 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

В порядку п.4. ч.5 ст.265 ЦПК України зазначаються наступні дані сторін та інших учасників справи:

Позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідач - приватний нотаріус Мелітопольського районного нотаріального округу Запорізької області Бєднов Олександр Анатолійович, адреса: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Монастирська, буд. 1/1.

Третя особа - Державний реєстратор виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області, місцезнаходження: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. М. Грушевського, буд. 27.

Суддя: Л.В.Колодіна