У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 листопада 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., ознайомившись із матеріалами позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 , Відділу державної виконавчої служби у м.Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) про зняття арешту з нерухомого майна,-

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» звернулося до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_1 , Відділу державної виконавчої служби у м.Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ), у якому просить зняти арешт з всього нерухомого майна ОСОБА_1 , який накладений постановою №47079079 від 17.04.2015 року головного державного виконавця Сухан М.М..

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви приходжу до наступного висновку.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Згідно п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу - його стороною. Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права

У поданій позовній заяві позивач зазначає як відповідача Відділ державної виконавчої служби у м.Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ), разом із тим, не вказує зміст позовних вимог до даного відповідача та не обґрунтовує їх.

Крім цього, позивач не зазначає, чи звертався він до Відділу державної виконавчої служби у м.Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) із заявою щодо припинення обтяження нерухомого майна, та що йому було відмовлено у такому, у зв`язку із чим наявний спір про право.

Суддя звертає увагу, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Разом з тим відповідачами у такій справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. Вказане узгоджується з висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 521/17712/15 (провадження № 61-11321св18) та від 13 листопада 2019 року у справі № 745/691/18 №61-7248св19).

У прохальній частині позовної заяви позивач просить «зняти арешт з всього нерухомого майна ОСОБА_1 , який накладений постановою №47079079 від 17.04.2015 року головного державного виконавця Сухан М.М.». При цьому, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує, що він 20.10.2021 року, реалізуючи свої права іпотекодержателя отримав у власність трикімнатну квартиру загальною площею 65,9 кв.м, житловою площею 40,2 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Відтак, у позовній заяві не зазначено з якого конкретного майна позивач просить зняти арешт та його ідентифікуючі дані.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ N 5 від 03.06.2016 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна", у резолютивній частині рішення у цій категорії справ суду належить зазначати конкретне майно, з якого знімається арешт, його вартість, на користь кого знято арешт і за ким визнається право власності чи кому це майно передається у володіння.

Таким чином, позивачу слід уточнити зміст позовних вимог, зазначити конкретне майно, з якого просять зняти арешт, реєстраційний номер запису про обтяження та дату реєстрації обтяження.

При цьому, звертаю увагу позивача на ч.2 ст. 30 ЦПК України, згідно якої позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Оскільки позивачем у прохальній частині не зазначено жодних характеризуючих ознак нерухомого майна, яке перебуває під арештом, то суд позбавлений можливості перевірити підсудність вказаної позовної заяви.

У відповідності до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, птри дні з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 , Відділу державної виконавчої служби у м.Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) про зняття арешту з нерухомого майна, - залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, трьох днів, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути вказані недоліки. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило