КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 листопада 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії судів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді: Олійника В.І.,

суддів: Суханової Є.М., Сушко Л.П.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 31 серпня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Адамська Маріанна Миколаївна, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 31 серпня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу та клопотанням, в якому просить звільнити його від сплати судового збору, посилаючись на майновий стан, що підтверджується довідкою про доходи, виданою ГУ Пенсійного фонду в м. Києві та відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків про те, що інформація про доходи ОСОБА_2 відсутня.

Вивчивши матеріали справи, зазначене клопотання та докази надані апелянтом, суд приходить до висновку, що воно підлягає до задоволення.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», який є спеціальним законом, що регламентує порядок і підстави сплати судового збору, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як убачається з матеріалів справи, на підтвердження свого скрутного стану ОСОБА_2 надав копію довідки про доходи, з якої вбачається, що розмір його доходу за рік склав 53 316 грн. 49 коп. Також надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків про те, що інформація про доходи ОСОБА_2 відсутня.

З огляду на зазначене, оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, суд приходить до висновку про задоволення клопотання про звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору, оскільки сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права та має переслідувати законну мету.

Крім того, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження, в якій просить його поновити, як пропущений з поважних причин. Зазначає, що копію оскаржуваного рішення його представник отримав 20 жовтня 2021 року в канцелярії Оболонського районного суду міста Києва.

Відповідно до статті 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права та застосовує засади судочинства, серед яких забезпечення права на апеляційний перегляд справи, розумні строки розгляду справи судом. Також згідно з частинами 2, 3 статті 2 ЦПК України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема: верховенство права, пропорційність, забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Згідно з ч.1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно напису на внутрішньому боці обкладинки в кінці 2 тому справи, ОСОБА_3 - представник ОСОБА_2 отримав копію повного тексту оскаржуваного рішення 20 жовтня 2021 року.

Апеляційний суд доходить висновку, що інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Виходячи з наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Оболонського районного суду міста Києва від 31 серпня 2021 року також підлягає до задоволення, оскільки причини його пропуску підтверджуються матеріалами справи та можуть бути визнані поважними.

Апеляційну скаргу подано до належного суду особою, яка має право на апеляційне оскарження. За формою і змістом відповідає ст.356 ЦПК України.

Керуючись ст. 356, 359, 360, 361 ЦПК України та ст. 5, 8 Закону України «Про судовий збір», суд, -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 31 серпня 2021 року.

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Оболонського районного суду міста Києва від 31 серпня 2021 року.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 31 серпня 2021 року.

В порядку підготовки справи до апеляційного розгляду надіслати особам, які беруть участь у справі, копію ухвали про відкриття апеляційного провадження разом з копією апеляційної скарги.

Надати учасникам справи строк десять днів з дня отримання копії ухвали, протягом якого може бути поданий відзив у письмовій формі на апеляційну скаргу.

Згідно з ч.4 ст.360 ЦПК України до відзиву необхідно додати докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Відсутність відзиву не перешкоджає перегляду судового рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: