АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 листопада 2021 року

м. Чернівці

справа № 724/1918/20

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Одинака О. О., Лисака І.Н., Перепелюк І.Б.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про призначення комплексної посмертної судово-психологічної та судово-психіатричної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсними договорів довічного утримання, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 13 вересня 2021 року,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 разом з апеляційною скаргою подав клопотання про призначення у справі комплексної посмертної судово-психологічної та судово-психіатричної експертизи.

Посилався на те, що для встановлення обставин справи про те, чи розуміла значення своїх дій та могла керувати ними його мати ОСОБА_3 під час укладення договорів довічного утримання необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право. Зазначав, що суд першої інстанції не роз`яснив йому його право на призначення такої експертизи, а тому відповідне клопотання не було заявлене раніше.

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 29 жовтня 2021 року відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено судом строк до 10 листопада 2021 року для подання заперечення щодо поданого клопотання.

Згідно частини 2 статті 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно частин 1,3,4 статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до частин 1-2 статті 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Системний аналіз вищевказаних норм дає підстави вважати, що судова експертиза може бути призначена у порядку витребування доказів, передбаченого частиною 1 статті 84 ЦПК України, або у порядку забезпечення доказів, передбаченого частиною 1 статті 116 ЦПК України.

Необхідність призначення експертизи не обґрунтовувалася тими обставинами, що засіб доказування може бути втрачений або збирання, подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим, а тому підстав для подання заяви про призначення експертизи у порядку забезпечення доказів відповідно до норм статті 117 ЦПК не вбачається.

За таких обставин вирішувати питання про призначення експертизи у даній справі повинно відбуватися у порядку витребування доказів, передбаченого статтею 84 ЦПК України.

Виходячи з вищевказаних норм закону, клопотання про призначення експертизи у порядку витребування доказів повинно подаватися стороною у справі у письмовій формі із дотриманням вимог передбачених статтею 84 ЦПК України. В такому письмовому клопотанні також повинно бути зазначене обґрунтування неможливості подання такого доказу у строк передбачений частиною 2 статті 83 ЦПК України, а суд повинен дати оцінку такому обґрунтуванню.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Аналіз норм, встановлених в статті 367 ЦПК України, дає підстави зробити висновок, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній доказами. Нові докази судом апеляційної інстанції приймаються у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Колегія суддів вважає, що висновок комплексної посмертної судово-психологічної та судово-психіатричної експертизи буде новим доказом, який не досліджувався судом першої інстанції.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не звертався до суду першої інстанції з клопотанням про призначення комплексної посмертної судово-психологічної та судово-психіатричної експертизи.

ОСОБА_1 не надав доказів неможливості звернення до суду першої інстанції з клопотанням про призначення комплексної посмертної судово-психологічної та судово-психіатричної експертизи з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Отже, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення комплексної посмертної судово-психологічної та судово-психіатричної експертизи слід відмовити.

Керуючись статтями 260, 367 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про призначення комплексної посмертної судово-психологічної та судово-психіатричної експертизи залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді Чернівецького

апеляційного суду: О.О. Одинак

І.Н. Лисак

І.Б. Перепелюк