Справа № 496/4511/20
Провадження № 2/496/14/21
У Х В А Л А

11 листопада 2021 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Горяєва І.М.,

за участю секретаря Желяпової О.Ф.,

представника позивача (за первісним позовом) ОСОБА_1 ,

представника відповідача (за первісним позовом) ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Біляївка Одеської області в режимі відеоконференції за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом виселення та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа: ОСОБА_6 про визнання недійсним правочинів та визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду знаходися вказана вище цивільна справа.

У судовому засіданні вирішувалось питання щодо поважності не прибуття у судові засідання, призначенні на 22.10.2021 року та 03.11.2021 року представника позивача Нестеренко Г.О..

Як вбачається з матеріалів справи, в судове засідання, яке було призначено на 22.10.2021 року, представник позивача не з`явилася, але надала до суду заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з її знаходженням на лікарняному.

У судове засідання, призначене на 03.11.2021 року, представник позивача знову не з`явилася, надала до суду заяву, згідно якої просила відкласти розгляд справи на іншу дату у зв`язку з участю в іншому процесі, при цьому додала роздруківку з Погребищенського районного суду Вінницької області.

Представник позивача у судовому засіданні пояснила, що нею були направленні до суду заяви про відкладення судових засідань із зазначенням поважності неприбуття та зазначила, що 22.10.2021 року вона не прибула до судового засідання, так як її колега, з якою вона спілкувалась, захворіла на коронавірусну хворобу (COVID-19), тому вона пішла на самоізоляцію на 14 діб, при цьому до сімейного лікаря не зверталася та не ставила до відома щодо самоізоляції. Що стосується судового засідання, призначеного на 03.11.2021 року, то представник позивача пояснила, що дійсно у Біляївському районному суду Одеської області судове засідання було узгоджено з нею та призначено раніше ніж у Погребищенському районному суду Вінницької області, разом з тим, у останньому суду по справі чотири сторони, тому представник позивача прийняла рішення приймати участь у судовому засіданні у Погребищенському районному суду Вінницької області.

У судовому засіданні представник відповідача за первісним позовом пояснив, що неявка представника позивача у судові засідання це є неповага до суду, вказані дії трапляються не вперше, представник позивача зловживає своїми процесуальними правами.

Заславши пояснення сторін по справі, суд дійшов до наступного висновку.

Суд звертає увагу, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Саме в контексті забезпечення виконання завдання цивільного судочинства діючий ЦПК України надав суду правовий механізм запобігання учасниками справи зловживання процесуальними правами, з чим суд стикається при здійсненні судочинства. Такі дії учасників процесу можна назвати недобросовісними, або сутяжницькими.

Міжнародна судова практика свідчить про те, що суди мають бути активними в питанні запобігання зловживанню процесуальними правами.

Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

У своїх рішеннях, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував про роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі "Шульга проти України", пункт 28, № 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі "Мусієнко проти України", пункт 24, № 26976/06, від 20.01.2011).

Так, в ст. 44 ЦПК України, закріплено неприпустимість зловживання процесуальними правами. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

В цьому контексті у випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу у суду є підстави для застосування визначеного ст. 44 ЦПК України правового механізму запобігання зловживання процесуальним правом.

Стаття 143 ЦПК України передбачає, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках, з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Згідно п.5 ч.1 ст.144 ЦПК України штраф є одним з видів заходів процесуального примусу.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2021 року становить 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень.

На підставі ч. 3 ст. 148 ЦПК України, у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Враховуючи те, що представник позивача за первісним позовом не з`явилася в судові засідання та не надала до суду доказів поважності неприбуття в судові засідання, хоча про час та місце судового засідання була заздалегідь повідомлена та вказані дати були узгоджені раніше зі сторонами по справі, суд дійшов висновку про накладення штрафу на представника позивача за ухилення від вчинення дій, а саме невиконання своїх процесуальних обов`язків щодо явки учасника справи в судове засідання, проте не в максимальній межі.

Керуючись ст.ст. 43, 144, 148, 260 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Застосувати заходи процесуального примусу у виді накладення штрафу на представника позивача за первісним позовом Нестеренко Г.О.

Стягнути з ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) в дохід загального фонду Державного бюджету України (на користь Державної судової адміністрації України за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/21081100, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача:UA0026007, Код класифікації доходів бюджету 21081100, Стягувач: Державна судова адміністрація України, юридична адреса: 01021 м. Київ, вул. Липська, 18/5, код за ) за невиконання своїх процесуальних обов`язків щодо неявки учасника справи в судові засідання, штраф у розмірі 0,3 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 681,00 гривень.

Строк пред`явлення виконавчого документа до виконання три місяці.

Попередити ОСОБА_1 , що у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків суд з урахуванням конкретних обставин може стягнути у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Горяєв І.М.

Повний текст ухвали виготовлено 12.11.2021 року