УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2021 року м.Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області

в складі судді Галінської В.В..,

при секретарі Калентинець Т.В.,

з участю: позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до релігійної громади парафії Покрови Богородиці Рівненсько-Волинської єпархії Української Автокефальної Православної Церкви (Православної ЦерквиУкраїни) м.Рівне про визнання недійсним рішення загальних зборів релігійної громади Свято-Покровської парафії Рівненсько-Волинської Єпархії Української Автокефальної Православної церкви м.Рівне (Золотіїв) від 01 лютого 2020 року, оформлене протоколом №01 від 01 лютого 2020 року, суд

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до релігійної громади парафії Покрови Богородиці Рівненсько-Волинської єпархії Української Автокефальної Православної Церкви (Православної Церкви України) м. Рівне про визнання недійсним рішення загальних зборів релігійної громади Свято-Покровської парафії Рівненсько-Волинської Єпархії Української Автокефальної Православної церкви м.Рівне (Золотіїв) від 01 лютого 2020 року, оформлене протоколом №01 від 01 лютого 2020 року.

Виникнення спірних правовідносин у справі обумовлено незгодою позивача з порядком проведення та ухваленими Загальними зборами релігійної громади парафії Покрови Богородиці Рівненсько-Волинської єпархії Української Автокефальної Православної Церкви (Православної Церкви України) м. Рівне рішеннями щодо зміни канонічної підлеглості, зміни найменування, внесення змін до статуту та іншого з покликанням на порушення вимог Закону України «Про свободу совісті та релігійні організації».

Представник відповідача релігійної громади парафії Покрови Богородиці Рівненсько-Волинської єпархії Української Автокефальної Православної Церкви (Православної ЦерквиУкраїни) м. Рівне Гордійчук М.А. заявив клопотання про закриття провадження у справі, мотивуючи його тим, що справа підлягає розгляду в порядку господарського судочинства, оскільки спір виник між релігійною організацією та її учасником (засновником, членом) пов`язаний зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої організації, який належить до юрисдикції господарського суду.

В судовому засіданні представник позивача заперечила проти задоволення заяви з мотивів наведених у позовній заяві, просила відмовити у задоволенні заяви про закриття провадження в справі.

Заслухавши думку учасників судового розгляду стосовно заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи та вимоги, поданого до суду клопотання про закриття провадження у справі, суд приходить до наступного.

Згідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а згідно зі ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ст.. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ст. 125 Конституції України, судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Згідно ч. 3 ст. 22 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", місцеві господарські суди розглядають справи, що виникають із господарських правовідносин, а також інші справи, віднесені законом до їх юрисдикції.

Підвідомчість визначається як коло справ, віднесених до розгляду і вирішення господарських судів у силу прямої вказівки закону. Підвідомчість визначає також властивості (характер) спірних правовідносин, у силу яких їх вирішення віднесене до компетенції господарського суду.

В основу визначення підвідомчості покладено два критерії: суб`єктний склад правовідносин і характер діяльності суб`єктів (характер спірного правовідношення).

Відповідно до першого критерію господарський суд вирішує господарські спори, що виникають між підприємствами, організаціями (юридичними особами), а також громадянами - суб`єктами підприємницької діяльності, а у випадках, передбачених чинним законодавством, може вирішувати спори і розглядати справи за участю державних та інших органів, а також громадян, які не є суб`єктами підприємницької діяльності.

Згідно ч. 2 ст. 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Отже, спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, якщо: спір не є підвідомчим господарському суду, тобто предмет спору не охоплюється статтею 20 ГПК України; спір за предметною ознакою підвідомчий господарському суду, але одна зі сторін не може бути учасником господарського процесу, а її право чи інтерес не підлягають судовому захисту у господарському суді.

Як вбачається з матеріалів справи та вставнолено судом під час допиту свідків 20 жовтня 2021 року, сторонами у даній справі є релігійна громада парафії Покрови Богородиці Рівненсько-Волинської єпархії Української Автокефальної Православної Церкви (Православної Церкви України) м.Рівне та ОСОБА_1 , як колишній учасник юридичної особи.

При цьому, предметом оскарження у даному спорі є рішення загальних зборів релігійної громади парафії Покрови Богородиці Рівненсько-Волинської єпархії Української Автокефальної Православної Церкви (Православної Церкви України) м. Рівне щодо зміни канонічної підлеглості, зміни найменування, внесення змін до статуту та іншого.

Відповідно до частини першої статті 2 ГПК завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як зазначає у своїй постанові від 06 квітня 2021 року у справі № 910/10011/19Велика Палата Верховного Суду спори, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності юридичної особи, є корпоративними в розумінні пункту 3 частини першої статті 20 ГПК незалежно від того, чи є позивач та інші учасники справи акціонерами (учасниками) юридичної особи, і мають розглядатися за правилами ГПК. Подібні за змістом висновки сформульовані, зокрема, в постановах Великої Палати Верховного Суду від 10 вересня 2019 року у справі № 921/36/18, від 18 березня 2020 року у справі № 466/6221/16-а, від 15 квітня 2020 року у справі № 804/14471/15, від 03 листопада 2020 року у справі № 922/88/20.

Положеннями пункту 3 частини першої статті 20 ГПК визначено, що до юрисдикції господарських судів відносяться справи у спорах між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи.

Згідно з положеннями п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Зважаючи на характер спору, суб`єктний склад правовідносин, предмет та підстави заявлених вимог, суд приходить до висновку про задоволення клопотання представника відповідача релігійної громади парафії Покрови Богородиці Рівненсько-Волинської єпархії Української Автокефальної Православної Церкви (Православної ЦерквиУкраїни) м.Рівне М.А. Гордійчука оскільки, з вищевикладеного вбачається, що зазначений позов не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а отже, зважаючи на викладені положення норм законодавства та заявлені вимоги, приходжу до переконання про необхідність закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до релігійної громади парафії Покрови Богородиці Рівненсько-Волинської єпархії Української Автокефальної Православної Церкви (Православної ЦерквиУкраїни) м.Рівне про визнання недійсним рішення загальних зборів релігійної громади Свято-Покровської парафії Рівненсько-Волинської Єпархії Української Автокефальної Православної церкви м.Рівне (Золотіїв) від 01 лютого 2020 року, оформлене протоколом №01 від 01 лютого 2020 року.

На підставі наведеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 255, ст.ст. 258-261, 353 - 355 ЦПК України, п. 6 ч. 1 ст. 20 ГПК України суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача релігійної громади парафії Покрови Богородиці Рівненсько-Волинської єпархії Української Автокефальної Православної Церкви (Православної ЦерквиУкраїни) м.Рівне Гордійчука Михайла Анатолійовича про закриття провадження у справі - задоволити.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до релігійної громади парафії Покрови Богородиці Рівненсько-Волинської єпархії Української Автокефальної Православної Церкви (Православної ЦерквиУкраїни) м.Рівне про визнання недійсним рішення загальних зборів релігійної громади Свято-Покровської парафії Рівненсько-Волинської Єпархії Української Автокефальної Православної церкви м.Рівне (Золотіїв) від 01 лютого 2020 року, оформлене протоколом №01 від 01 лютого 2020 року закрити у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Роз`яснити позивачу, що вказаний спір підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд, або безпосередньо до Рівненського апеляційного суду (відповідно до п.п. 15.5 п.15 ч.1 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147 - VIII від 03 жовтня 2017 року).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним Кодексом України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя -