Справа № 368/692/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" січня 2021 р. Кагарлицький районний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Шевченко І.І

при секретарі Назаренко А.І.

представника заявника адвоката Матюшенкова Д.В.

представника позивача Прохоренко Л.М.

представника третьої особи в особі Великопріцьківської сільської ради Микитянського О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Кагарлик цивільну справу за заявою ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення, -

встановив:

30 жовтня 2020 року до суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Матюшенкова Дмитра Вікторовича про перегляд заочного рішення від 17 вересня 2020 року. В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення представник відповідача зазначає, що в судові засідання, що було призначене на 17.09.2020 р. відповідач не з`явився з поважних причин, через наявність карантину на всій території України. Про наявність повного заочного рішення стало відомо 30.09.2020 року, після отримання його відповідачем від третьої особи під розписка, яка наявна в матеріалах справи. Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 Сімейного кодексу України мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини. Право на звернення до суду з позовом про позбавлення батьківських прав мають один з батьків, опікун, піклувальник, особа в сім`ї якої проживає дитина, заклад охорони здоров`я або навчальний заклад, в якому вона перебуває, орган опіки та піклування, прокурор, а також сама дитина, яка досягла чотирнадцяти років (ст. 165 СК України). Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20.11.1959 року, у принципі 6 проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості. Вважає, що суд дійшов невірного висновку зазначивши, що позбавлення батьківських прав допускається лише тоді, коли змінити поведінку батьків у кращу сторону неможливо, і лише при наявності вини у діях батьків. Натомість відповідач заперечує проти позбавлення її батьківських прав, а позивач в свою чергу не надав доказів того, що відповідач умисно ухиляється від своїх батьківських обов`язків щодо виховання дитини. Крім того, згідно з роз`ясненнями, викладеними у 11.18 (абз.2) постанови Пленуму Верховного Суду України від 20 березня 2007 року № 3 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав", зважаючи на те, що позбавлення батьківських прав є крайнім заходом, суд може у виняткових випадках при доведеності винної поведінки когось із батьків або їх обох з урахуванням її характеру, особи батька і матері, а також інших конкретних обставин справи відмовити в задоволенні позову про позбавлення цих прав, попередивши відповідача про необхідність змінити ставлення до виховання дитини (дітей) і поклавши на органи опіки та піклування контроль за виконанням ним батьківських обов`язків. Представник заявника вважає, що при прийнятті оскаржуваного рішення, суд на наведені вище роз`яснення постанови Пленуму Верховного Суду України належної уваги не звернув, а тому приймаючи до уваги вказані вище роз`яснення постанови Пленуму Верховного Суду України, вважає, що суд мав би за доцільне з метою дотримання інтересів малолітніх дітей попередити відповідача про необхідність змінити ставлення до виховання малолітніх дітей і покласти на орган опіки та піклування контроль за виконанням нею батьківських обов`язків.

Представник заявника в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений вимоги заяви підтримав в повному обсязі.

Представник позивача проти задоволення вимог заяви заперечував, посилаючись на її безпідставність та необґрунтованість.

Представник третьої особи заперечував проти задоволення заяви відповідача.

Дослідивши заяву, матеріали цивільної справи, суд дійшов такого висновку.

17 вересня 2020 було винесено заочне рішення по справі за позовом Кагарлицької районної державної адміністрації як орган опіки в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , третя особи без самостійних вимог на стороні позивача - Великопріцьківська сільська рада Кагарлицького району Київської області про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, яким було вимоги позивача задоволено частково.

Відповідач до судового засідання не з`являвся, розгляд яких було призначено 17.09.2020 р.

Відповідно до п.2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.2, п.5 ч.5 ст.12 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності зі ст. 223 ч. 3 п. 1 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки

Так в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року було зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на вищезазначені обставини, та з урахуванням того, що відповідач належним чином повідомлявся про день та час судового суд розглянув справу у відсутності відповідача та виніс заочне рішення.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви.

Керуючись ст. ст.. 280-289 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення - задовольнити.

Поновити ОСОБА_2 строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 17.09.2020 р. у справі № 368/692/20.

Скасувати заочне рішення від 17 вересня 2020 року по справі за позовом Кагарлицької районної державної адміністрації як орган опіки в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , третя особи без самостійних вимог на стороні позивача - Великопріцькіська сільська рада Кагарлицького району Київської області про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.

Призначити справу до розгляду в загальному позовному провадженні.

Призначити підготовче судове засідання на 14.01.2021 р. о 09 год. 00 хв. в приміщенні Кагарлицького районного суду Київської області.

Повідомити учасників справи про підготовче судове засідання.

Запропонувати: відповідачеві у 15-деннийстрок з дня вручення даної ухвали надіслати одночасно:

суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу копію відзиву та доданих до нього документів.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову, відзив підписується відповідачем або його представником з додаванням довіреності чи іншого документу, що підтверджує повноваження представника відповідача.

Відзив повинен містити:

1) найменування (ім`я) позивача і номер справи;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності;

3) у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем;

4) обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується;

5) заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права;

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання;

7) заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті;

8) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

До відзиву додаються:

1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачеві, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Позивач має право у триденний строк з дня отримання відзиву подати відповідь на відзив, в якій він викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотивів їх визнання або відхилення.

Відповідь на відзив підписується позивачем або його представником.

До відповіді на відзив застосовуються вищезазначені правила, встановлені для відзиву.

Відповідач має право у триденний строк з дня отримання відповіді на відзив подати заперечення, в яких він викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Заперечення підписується відповідачем або його представником.

До заперечень застосовуються вищезазначені правила, встановлені для відзиву.

Роз`яснити відповідачеві,що вінмає право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву, тобто у 15-денний строк з дня вручення даної ухвали.

Інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 11.01.2021 р.

Суддя І.І. Шевченко