Єдиний унікальний номер справи 333/7070/20
номер провадження 2/333/3388/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 січня 2021 року місто Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Стоматов Е.Г., перевіривши відповідність матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 до Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінфорс», треті особи: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віра Леонідівна, приватний нотаріус Броварського районного нотаріального округу Київської області Колейчук Володимир Вікторович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, -

ВСТАНОВИВ:

09 грудня 2020 року, представник позивача, адвокат Турчинський М.І. звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд: визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис, вчинений 14 березня 2020 року приватним нотаріусом Броварького районного нотаріального округу Колейчик В.В. реєстровий номер № 3735, яким задоволено вимоги ТОВ «Фінфорс» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості у розмірі 8 996 гривень 00 копійок, судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 10 грудня 2020 року позовну заяву було залишено без руху та надано термін для усунення недоліків.

На виконання вимог ухвали Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 10 грудня 2020 року позивачем було надано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Підставою для відстрочення сплати судового збору є відкриття виконавчого провадження за виконавчим написом та в рамках провадження накладено арешт на всі рахунки позивача, в тому числі через які він отримує заробітнк плату, що позбавляє його в повному обсязі розпорядитися своїми грошима та сплатити судовий збір.

Відповідно до статті 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір належних до сплати судових витрат, або звільнити від їх сплати. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

З аналізу зазначеної норми вбачається, що суд може своєю ухвалою за клопотанням позивача відстрочити або розстрочити сплату судового збору обов`язково враховуючи майновий стан сторони та за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача або позивач є особою яка підпадає під критерії п.2 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

З матеріалів справи не вбачається, що сума судового збору в розмірі 840 грн. 820 коп. перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік 2019.

Також, з матеріалів справи не вбачається, що позивач підпадає під критерії визначені п.2 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно роз`яснень, викладених в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

До матеріалів справи не додано акту обстеження матеріально-побутових умов проживання позивача, довідки про доходи заявника, банківські документи про відсутність на рахунку коштів у заявника, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідок про склад сім`ї та про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї у заявника, що позбавляє суд перевірити майновий стан позивача, а як наслідок і застосувати положення ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Також необхідно зазначити, що відсутність в матеріалах справи відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, про нерухоме майно заявника позбавляє суд перевірити дійсний майновий стан заявника, перевірити наявність нерухомого майна за ним.

З наданої суду копії постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Дорошкевич В.Л. про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника від 15.06.2020 року, вбачається, що здійснюється відрахування із доходів боржника у розмірі 20 відсотків, відрахування із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника. А не накладено арешт на грошові кошти , як вказує позивач в заяві.

Таким чином, дослідивши зміст клопотання та додані до нього докази суд прийшов до висновку, що за наданими доказами про майновий стан позивача відсутні підстави для звільнення його від сплати судового збору в тому числі і зменшення його розміру та відстрочення від його сплати в тому числі і розстрочення.

При цьому, згідно із положеннями частини другої статті 12 ЦПК України усі учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, а тому суд не надає привілеї тим чи іншим особам зі сплати судового збору. Надання такого привілею порушить принцип рівності сторін.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Так, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою у 2020 році судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на викладене, відповідно до частин 1 і 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України позовну заяву слід залишити без руху, запропонувавши позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали усунути зазначені недоліки шляхом подачі документа, що підтверджує сплату судового збору у сумі 840,80 грн.

З огляду на вищевикладене, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст. 175 ЦПК України, вважаю за необхідне на підставі ч. 1 ст. 185 ЦПК України залишити її без руху, запропонувавши позивачу протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки, сплатити судовий збір та привести позовну заяву у відповідність до чинного законодавства.

Роз`яснити позивачу, що у іншому випадку заява буде вважатися неподаною і повернеться позивачу.

Керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінфорс», треті особи: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Дорошкевич Віра Леонідівна, приватний нотаріус Броварського районного нотаріального округу Київської області Колейчук Володимир Вікторович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню залишити без руху.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Сторони можуть отримати інформацію про стан розгляду справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://court.gov.ua/fair/sud0812/.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Комунарського районного суду

міста Запоріжжя Е.Г.Стоматов