Компаніївський районний суд Кіровоградської області
Справа № 391/398/21
Провадження № 2/391/175/21

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12.11.2021р.селище Компаніївка

Компаніївський районний суд Кіровоградської області:
головуюча суддя Мумига І.М.
за участю секретаря Качинської О.В.
розглянувши у судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Компаніївської селищної ради Кіровоградської області, фермерського господарства «Бурлака» про витребування майна з чужого незаконного володіння, -
Представник позивачка ОСОБА_3 подав до суду заяву в якій просить справу розглянути у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.(а.с.52)
Представник відповідача І Компаніївської селищної ради Кіровоградської області надав до суду заяву в якій просить розглянути справу без участі їх представника за наявними у справі документами, відзив наданий до суду в якості заперечення на позовні вимоги при розгляді справи не брати до уваги. (а.с.51)
Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач ІІ фермерське господарство «Бурлака» про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, однак на адресу суду повернулися конверти без вручення з відміткою Укрпошти «адресат відсутній за вказаною адресою».(а.с.36,57). Після чого, відповідача викликано до суду шляхом оголошення на офіційному сайті суду 02.11.2021 року.
На виконання вимог п. п. 2, 3 ч.3 ст.265 Цивільного процесуального кодексу України суд зазначає заяви та клопотання, що подавались під час судового розгляду справи, інші процесуальні дії у справі.
Ухвалою суду від 05.08.2021 відкрито провадження в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 02.11.2021 справу призначено до судового розгляду.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.
В зв`язку з тим, що суд не має відомостей про причину неявки відповідача, який був повідомлений належним чином і який про причини своєї неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності суду не надав, суд відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Позивач не заперечує проти розгляду справи по суті за відсутності відповідача, суд з його згоди ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Вивчивши матеріали справи, дослідивши докази в їх сукупності суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч.1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Конституцією України ( статті 3,21,24,55 ) встановлено, що всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, права і свободи людини, громадянина захищаються судом відповідно до вимог чинного законодавства.
Згідно зі статтею 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачуваних цим Кодексом випадках. Збирання доказів не є обов`язком суду.
У відповідності зі ст.81 ЦПК України, на сторін покладено обов`язок довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є сином ОСОБА_2 (а.с.14).
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Першотравенка Компаніївського району Кіровоградської області.(а.с.10)
Згідно довідки Компаніївської селищної ради від 20.05.2021, ОСОБА_1 дійсно прийняв спадщину, яка відкрилась після смерті його батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 . Вказане також підтверджується актом від 20.08.2020 свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с.11,13)
Рішенням Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 30 листопада 2006 року визнано відумерлою спадщину ОСОБА_2 та передано у власність територіальної громади села Першотравенка Компаніївського району Кіровоградської області земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 5,37 га, яка розташована на території Першотравенської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області. Рішення суду набрало законної сили.(а.с.17).

Першотравенська сільська рада Компаніївського району Кіровоградської області уклала договір оренди землі (земельна ділянка № НОМЕР_1 площею 5,37 га) з ФГ «Бурлака» від 14.05.2013 строком на 10 років.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 01.06.2021 скасовано рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 30.11.2006, заяву Першотравенської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області про визнання спадщини відумерлою залишено без розгляду. (а.с.21-23).

Згідно висновку про експертну грошову оцінку земельної ділянки ринкова вартість вказаної земельної ділянки становить 87 000 грн.(а.с.24-25)

Якщо спадщина відкрилась у період чинності ЦК УРСР, то застосовуванню підлягають норми ЦК УРСР про належність спадщини спадкоємцеві з часу відкриття спадщини незалежно від оформлення права на спадщину.

Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК Української ССР (в ред. 1963 року), спадкоємець вважається прийнявшим спадщину, якщо він вступив у володіння та управління майном, або подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Спадщина відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто в день смерті спадкодавця ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 548 ЦК УРСР (1963 року) для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Стаття 549 ЦК УРСР (1963 року) регламентує порядок прийняття спадщини спадкоємцями: Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2)якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Позивачем надано докази, які підтверджують, що останній прийняв спадщину після смерті батька, фактично вступивши в управління та володіння майном, а саме володіє мотоциклом належним померлому ОСОБА_2 , що підтверджується наявністю у нього технічного паспорту на вказаний мотоцикл (а.с.15). Крім того, довідкою старости села Першотравенка - ОСОБА_6 підтверджено той факт, що позивач прийняв спадщину після смерті батька ОСОБА_2 , вступив в управління та володіння особистими речами останнього, провів поховання.(а.с.13).

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» спадкові правовідносини регулюються ЦК України після 1 січня 2004 року, якщо спадщина відкрилась до 01 січня 2004 року, то такі правовідносини регулюються нормами ЦК УРСР в редакції 1963 року.

Відповідно до ч.1ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно із ст. 319 цього Кодексу власник володіє, користується і розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Він сам вирішує, що робити зі своїм майном, керуючись виключно власними інтересами, здійснюючи щодо цього майна будь-які дії, які не повинні суперечити закону і не порушують інтереси інших осіб та інтересів суспільства.

Одним засобів захисту порушеного права є витребування майна із чужого незаконного володіння.

Відповідно до ст. 387 ЦК України власник має необмежене право витребувати майно із чужого незаконного володіння.

Предметом доказування у справах за позовами про витребування майна з чужого незаконного володіння становлять обставини, які підтверджують правомірність вимог позивача про повернення йому майна з чужого незаконного володіння, як то факти, що підтверджують право власності на витребуване майно, вибуття його з володіння позивача, перебування його в натурі у відповідача та ін. Власник вправі витребувати своє майно від особи у якої воно фактично знаходиться у незаконному володінні.

Згідно роз`яснень, які містяться в п.26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав від 07.02.2014 року № 5, відповідно до положень ч.1 ст. 388 ЦК України власник має право витребувати своє майно із чужого незаконного володіння незалежно від заперечення відповідача про те, що він є добросовісним набувачем, якщо доведе факт вибуття майна з його володіння чи володіння особи, якій він передав майно, не з їхньої волі. При цьому суди повинні мати на увазі, що власник має право витребувати майно у добросовісного набувача лише у випадках, вичерпний перелік яких наведено в ч. 1 ст. 388 ЦК України.

Згідно постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 року предметом віндикаційного позову є вимога власника, який не є фактичним володільцем індивідуально-визначеного майна, до особи, яка незаконно фактично володіє цим майном, про повернення його з чужого незаконного володіння.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.05.2019 вказано, що однією з обов`язкових умов для задоволення віндикаційного позову є встановлення під час розгляду спорів про витребування майна, зокрема й тієї обставини, чи перебувало спірне майно у володінні позивача, який указує на порушення своїх прав як власника, на підставах, визначених законодавством, та який на момент подання позову не є власником цього майна, однак вважає себе таким.

В силу вимог ч.1ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволення, а тому слід витребувати з незаконного володіння відповідачів належну йому в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 земельну ділянку площею 5,3704 га кадастровий номер :020000332 та скасувати державну реєстрацію за фермерським господарством «Бурлака», , права оренди на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0332, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Судові витрати за його згодою покладаються на позивача.

На підставі наведеного, ст.ст. 548 - 549 ЦК УРСР (1963 року), ст.ст.15-16, 317, 321, 328, 387, 388, 391 ЦК України та керуючись ст.ст. 263-265, 280-282 ЦПК України, суд , -

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Компаніївської селищної ради Кіровоградської області, фермерського господарства «Бурлака» про витребування майна з чужого незаконного володіння - задовольнити.

Витребувати від Компаніївської селищної ради (правонаступника Першотравенської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області), Фермерського господарства «Бурлака», Код , земельну ділянку, площею 5,3704 га, кадастровий номер :02:000:0332, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Першотравенської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (ІПН НОМЕР_2 ), в порядку спадкування після смерті батька - ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Скасувати державну реєстрацію за Фермерським господарством «Бурлака», , права оренди на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0332, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Першотравенської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, проведену 14.05.2013 року державним реєстратором Реєстраційної служби Компаніївського районного управління юстиції Кіровоградської області, номер рішення про державну реєстрацію 2233795 від 14.05.2013 року.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду Кіровоградської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом 30 днів, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач І: Компаніївська селищна рада Кіровоградської області, адреса: вул.Садова, 92 смт.Компаніївка Кіровоградської області, .

Відповідач ІІ: Фермерське господарство «Бурлака», адреса 28431, с.Першотравенка, Кропивницького району, Кіровоградської області, .

Повне рішення суду складено 12.11.2021.

Суддя І.МУМИГА