РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" січня 2021 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області

в складі головуючої судді Сенько Л.Ю.,

за участі секретаря Чернишової А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Жмеринка в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області з даною позовною заявою, в якій просила розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 , зареєстрований 16.07.2006; після розірвання шлюбу відновити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».

Позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовано тим, що 16.07.2006 між нею та відповідачем ОСОБА_2 було укладено шлюб. Спочатку їхнього сімейного життя все було добре, в них народилися дві доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . З відповідачем вони вели спільне господарство, разом проживали, виховували дітей тощо. З часом їхні відносини почали погіршуватися, вони почали постійно сваритися. Конфлікти у них виникають на будь - якому побутовому рівні. З кожним разом сварки у них стають ще жорсткішими. В них дуже напружені стосунки. Відповідач її морально принижує, почав застосовувати до неї фізичне насильство. Усе це в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин, що унеможливлює їхнє подальше спільне проживання. Питання розлучення для неї стоїть дуже гостро, вона не хоче щоб діти спостерігали за постійними їхніми сварками. У них різні погляди на життя. Фактично з відповідачем вони не проживають майже сім місяців та не ведуть спільного господарства. Вказане свідчить про формальність їхнього шлюбу , а тому бажання продовжувати такі шлюбні відносини у неї відсутнє. Сім`я фактично розпалася, в зв`язку з чим виникла необхідність в юридичному оформленні їхнього розлучення. Вважає, що надання строку на примирення не виправить стан їхніх шлюбних відносин, а спроби примирення між ними в минулому не принесли жодних результатів. Просила не надавати строк для примирення.

Ухвалою від 05.11.2020 відкрито провадження по даній справі та призначено розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву. Одночасно роз`яснено учасникам справи їх право на звернення до суду із клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, встановлено відповідачу 15-денний строк з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі для подачі до суду відзиву на позовну заяву. Роз`яснено відповідачу, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Встановлено сторонам 5-денний строк з дня вручення цієї ухвали для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з поштових повідомлень, які повернулися на адресу суду, позивач та відповідач отримали копію ухвали про відкриття провадження. Відповідач також отримав копію ухвали про відкриття провадження разом з копією позовної заяви та копіями доданих документів.

23.11.2020 до суду від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву в якому зазначив, що причиною розпаду їхньої сім`ї є подружня зрада самої позивачки і саме по цій причині їхня сім`я розпалася, жити разом вони уже не будуть, а тому проти розірвання шлюбу він не заперечує. Справу просив слухати без його участі.

Від позивача ОСОБА_1 відповіді на відзив до суду не надходило.

З огляду на вищезазначене суд, на підставі ч.5 ст.279 ЦПК України розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, клопотань сторін проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження до суду не подано.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, оскільки розгляд справи відповідно до положень цього Кодексу здійснювався судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Судом встановлено, що сторони по справі перебувають у шлюбі з 16 липня 2006 року, зареєстрований Виконавчим комітетом Северинівської сільської ради Жмеринського району Вінницької області, актовий запис №6 (а.с.5).

Відповідно до копії свідоцтв про народження (а.с.6,7) сторони по справі є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно довідки про склад сім`ї, виданої виконавчим комітетом Северинівської сільської ради Жмеринського району Вінницької області №817 від 23.07.2020, позивач ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 . До складу її сім`ї (зареєстрованих) входять: чоловік ОСОБА_2 , дочка ОСОБА_3 та дочка ОСОБА_4 . Діти проживають разом з батьками (а.с.8).

Суд приймає до уваги подані позивачем докази, на підставі яких встановлені обставини справи, та вважає їх належними, допустимими, достовірними, а їх сукупність достатньою для встановлення обставин, що мають значення для справи.

У відповідності до положень ст. ст. 3, 24 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Статтею 55 СК України врегульовано, що дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Частиною 3 статі 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

У відповідності із ст. ст. 104, 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу, відповідно до якої позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

За правилами ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи чітку позицію позивача щодо необхідності розірвання шлюбу, відсутності заперечень зі сторони відповідача проти розірвання шлюбу, відсутність підстав для примирення у сторін, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог про розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими, шлюб між ними носить формальний характер.

Вимоги про відновлення позивачу дошлюбного прізвища не підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 15 Закону України «Про державну реєстрації актів цивільного стану» передбачено, що державна реєстрація розірвання шлюбу проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану у встановлених законом випадках.

Частиною 6 зазначеної статті встановлено, що той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу.

Відповідно до абз.1 п.6 Постанови Кабінету Міністрів України № 1064 від 22 серпня 2007 року «Про затвердження Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян», внесення до Реєстру відомостей про народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть здійснюється реєстратором одночасно із складенням відповідного актового запису цивільного стану.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов задовольнити частково.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 16 липня 2006 року Виконавчим комітетом Северинівської сільської ради Жмеринського району Вінницької області, актовий запис №6.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду через Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя