№ провадження 2/495/147/2021
УХВАЛА

Про відмову в залишенні позовної заяви без руху

"11" листопада 2021 р. м. Білгород - Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого одноособово - судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря Іванченко А.С.,

Справа № 495/11023/19,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровський Одеської області заяву представника відповідача ОСОБА_1 про залишення уточненого позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ сумісного майна подружжя без руху,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Білгород - Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває цивільна справа № 495/11023/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ сумісного майна подружжя.

23.09.2021 року позивач надала до суду уточнену позову заяву до ОСОБА_1 про поділ сумісного майна подружжя, у якому просила суд: стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 вартість 1/2 частини автомобіля Toyota Avensis, 2008 року випуску, д.н. НОМЕР_1 .

У відповідності до ч. 2 ст. 174 ЦПК України, заявами по суті є: позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У сенсі розуміння ч. 3 ст. 49 цього Кодексу, позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

11.11.2021 року від адвоката Стрезєва А.І., який діє в інтересах ОСОБА_1 надійшло клопотання про залишення уточненого позову ОСОБА_2 без руху, з огляду на те, що: уточнена позовна заява подана в одному примірнику /не містить посилання на додатки/; не зазначено електронної адреси позивача або ж посилання на її відсутність; у зв`язку зі зміною предмета та підстав позову збільшилась і ціна позову з 70 тис. грн до 102 тис. грн, і відповідно судовий збір підлягає доплаті; не містить відомості про вжиття досудового врегулювання спору; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову/позовів/ до цього ж відповідача /відповідачів/ з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Більш того, зі змісту уточненої позовної заяви, позивач фактично змінює і предмет і підстави позову, що є недопустимим одночасно, вважає відповідач, а тому просить залишити уточнений позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 без руху.

Відповідно до ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 ч. 2 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяв, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Натомість суд не вбачає правових підстав для залишення уточненого позову ОСОБА_2 без руху, з огляду на наступне.

Так, судом вбачається, що уточнена позовна заява позивача подана у декількох примірниках, а те, що вона не містить посилань на додатки не вказує на відсутність її обґрунтування та наявність доказів у фактичних матеріалах справи.

Крім того, за вимогами ст. 175 ЦПК України, позивач має вказувати відомі йому номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси, тож дана норма не є імперативною.

Щодо не зазначення відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, то законодавець вказує на обов`язковості їх наведення лише у разі, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, а в даному випадку обов`язковість проведення таких не встановлена.

Щодо підтвердження позивачем що ним не подано іншого позову, то про це йдеться у первісній позовній заяві, а уточнена їх лише доповнює.

Суд також не погоджується з доводами відповідача щодо зміни позивачем і предмета і підстави позову, адже підстави позову нею не змінювались.

Стосовно обов`язковості доплати судового збору у разі збільшення ціни позову, то слід роз`яснити відповідачу, що суд уповноважений у разі необхідності, та відсутності підстав для задоволення позову, стягнути такий залишок судового збору з позивача за рішенням суду.

Крім того, суд зазначає, що при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) (далі - Конвенція) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особі (справа "Скопелліті проти Італії" від 23 листопада 1993 року), або виконанням рішення, ухваленого на користь особи (справа "Папахелас проти Греції" від 25 березня 1999 року).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, визначаючи межі перебігу таких строків, слід виходити з такого.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Оцінюючи правову та фактичну складність справи, суд констатує, що справа розглядається судом з 2019 року.

Наразі, жодна з обставин, визначених відповідачем у його клопотанні від 11.11.2021 року не є підставою для залишення уточненого позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ сумісного майна подружжя без руху, а тому суд вважає за доцільне відмовити у відповідному клопотанні сторони.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про залишення уточненого позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ сумісного майна подружжя без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: