Номер провадження 2/243/2989/2021
РІШЕННЯ

І м е н е м У к р а ї н и

(заочне)

«12» листопада 2021 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Хаустової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Корчма О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі №4 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою представника позивача ОСОБА_1 адвоката КОРНІЄНКО Андрія Андрійовича до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю третьої особи, без самостійних вимог: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу МЕЖЕНСЬКОЇ Кароліни Сергіївни про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_2 адвокат Корнієнко А.А. звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю третьої особи, без самостійних вимог: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Меженської Кароліни Сергіївни про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати ОСОБА_2 ОСОБА_3 , після смерті якої залишилася спадщина у вигляді недоотриманої пенсії.

Постановою Приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Меженської К.С. від 01 вересня 2021 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на грошову суму недоотриманої пенсії та нерухомого майна, після смерті матері - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказана відмова вмотивована тим, що ОСОБА_2 пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини був пропущений позивачем з поважних причин, оскільки ОСОБА_3 померла на тимчасово окупованій території України у м. Горлівка, Донецької області. Позивач ОСОБА_2 реєстрував смерть матері на території України через адвоката, так як у нього не було змоги виїхати з окупованої території до України, та у березні 2020 року був запроваджений карантин, кордони закриті та позивач перебував за місцем своєї реєстрації на окупованій території. Смерть ОСОБА_3 на території України була зареєстрована за рішенням суду 04 червня 2021 року та видано свідоцтво про смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 . Тривалий час ОСОБА_2 шукав людей, які б змогли представляти його інтереси у нотаріуса для відкриття спадщини після померлого, та представляти інтереси у суді, та довіреністю від 06 серпня 2021 року уповноважив ОСОБА_4 прийняти спадщину і вести спадкову справу з правом отримання свідоцтва про право на спадщину, яка залишилась після померлої матері ОСОБА_3 .

Дані обставини не давали реалізувати позивачу своє право на прийняття спадщини вчасно.

Просить суд визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини строком три місяця, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_2 та його представник адвокат Корнієнко А.А., який діє на підставі Ордеру серії АІ № 1155085 від 24 вересня 2021 року, у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. У позовній заяві вказали, що наполягають на задоволенні позовних вимог та просять справу розглянути без їх участі (а.с.3).

Представник відповідача - Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином (а.с.46).

У відповідності до ч. 7 ст. 128 ЦПК України «У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається:

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається:

1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідач повідомлений у встановленому порядку (належним чином) про час і місце судового розгляду справи не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), вважає можливим відповідно до правил ч.1 ст. 280 ЦПК України вирішити справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити заочне рішення.

Представник відповідача - Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, в судове засідання не з`явився, від нього не надійшло повідомлення про причини неявки, не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спора - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Меженська К.С., у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги представника позивача ОСОБА_2 адвоката Корнієнко Андрія Андрійовича до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю третьої особи, без самостійних вимог: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Меженської Кароліни Сергіївни про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним Заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Як встановлено у судовому засіданні, матір`ю ОСОБА_2 є ОСОБА_3 (а.с.14-15).

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 04 червня 2021 року за заявою представника заявника ОСОБА_2 ОСОБА_4 встановлено факт смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянки України, уродженки с. Охоньки, Прилуцького району, Чернігівської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Горлівка, Донецької області, Україна, внаслідок неуточненої закупорки або стенозу церебральних артерій при гіпертонічній хворобі (а.с.19-20).

15 червня 2021 року Бородянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) видано Свідоцтво серії НОМЕР_1 про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Горлівка Донецької області, Актовий запис № 605 (а.с.18).

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Меженської К.С. від 01 вересня 2021 року ОСОБА_2 відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини за законом та відкритті спадкової справи після смерті його матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.21-22).

Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав Заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання Заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання Заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання Заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи».

В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частини 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 зазначено, що ОСОБА_3 померла на тимчасово окупованій території України у м. Горлівка, Донецької області. Позивач ОСОБА_2 реєстрував смерть матері на території України через адвоката, так як у нього не було змоги виїхати з окупованої території до України, та у березні 2020 року був запроваджений карантин, кордони закриті та позивач перебував за місцем своєї реєстрації на окупованій території. Смерть ОСОБА_3 на території України була зареєстрована за рішенням суду 04 червня 2021 року та видано свідоцтво про смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 . Тривалий час ОСОБА_2 шукав людей, які б змогли представляти його інтереси у нотаріуса для відкриття спадщини після померлого, та представляти інтереси у суді, та довіреністю від 06 серпня 2021 року уповноважив ОСОБА_4 прийняти спадщину і вести спадкову справу з правом отримання свідоцтва про право на спадщину, яка залишилась після померлої матері ОСОБА_3 .

У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Приймаючи до уваги той факт, що позивачем ОСОБА_2 надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску

строку для прийняття спадщини, то суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 280-282, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220 - 1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування», суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги представника позивача ОСОБА_1 адвоката КОРНІЄНКО Андрія Андрійовича до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю третьої особи, без самостійних вимог: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу МЕЖЕНСЬКОЇ Кароліни Сергіївни про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері, ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в судову палату по цивільних справах Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повне судове рішення складено 12 листопада 2021 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова