Дата документу "11" листопада 2021 р.
Провадження № 2/937/4341/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
«11» листопада 2021 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області в складі головуючого - судді Сметаніної А.В., при вирішенні питання про прийняття позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування суми збитків завданих державі,
ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про відшкодування суми збитків завданих державі.
Разом з позовною заявою позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якому позивач зазначає, що, у зв?язку із тим, що військова частина НОМЕР_1 фінансується за рахунок державного бюджету і на даний час кошти на сплату судового збору відсутні на рахунку, просить відстрочити сплату судового збору, оскільки ними подано заявку на фінансовий орган Командування Сухопутних військ ЗСУ на отримання коштів для сплати судового збору.
Вирішуючи заявлене клопотання суд виходить з наступного:
Так, відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
Згідно з п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати» № 10 від 17 жовтня 2014 року, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.
Таким чином, обставини, пов`язані з фінансуванням в/ч НОМЕР_1 з Державного бюджету України та відсутністю на рахунках коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.
Інших обставин на підтвердження неможливості сплатити судовий збір позивачем не зазначено.
Отже, з таких підстав, суд вважає необхідним відмовити в задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.
Так, відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру.
Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Ставки судового збору обраховуються, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2270 гривень, який встановлений станом на 01.01.2021 року.
Відповідно до п. 1.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яку подано юридичною особою, складає 1,5 відсотки розміру ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімум для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, виходячи з ціни позову 74746,24 грн. позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 2 270 грн. за наступними реквізитами: р/р отримувача UA0008491, отримувач коштів - Мелітопольське УК/Мелітополь/ 22030101, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), коди отримувача (код ЄДРПОУ) 37941997, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області (назва суду, де розглядається справа).
Крім того, судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України.
Так, відповідно до п. 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Однак, в позовні заяві не зазначено, в чому саме виразилась протиправна поведінка ОСОБА_1 (дія чи бездіяльність), а також, які саме службові обов?язки він не виконав чи недбало виконав, не зазначено доказів на підтвердження не виконання ОСОБА_1 заходів по організації збереження майна служби зв?язку та покладення вказаних обов?язків саме на ОСОБА_1 .
Крім того, згідно витягу з наказу «Про результати службового розслідування» нестача майна визначена вартістю 266913,08 грн., в наказі зазначено про притягнення ОСОБА_1 до повної матеріальної відповідальності в розмірі 1/3 частки шкоди в сумі 74746,42 грн., проте 1/3 частина від 266913,08 грн. складає 88971,02 грн.
На підтвердження цього позивачем не зазначено обставин та доказів обрахування розміру шкоди в сумі 266913,08 грн., з урахуванням вимог Розділу IV Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду заподіяну державі від 23.06.1995 року (в редакції на час завдання шкоди), а також шкоди, яка підлягає стягненню саме з відповідача, згідно позовних вимог.
В позові не зазначено, на якій правовій підставі до суду з позовом звертається в/ч НОМЕР_1 , адже згідно позовної заяви та доданих до неї документів, ОСОБА_1 проходив військову службу за контрактом у в/ч польова пошта НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ) і втрата майна мала місце також у вказаній в/ч.
Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
З огляду на вищевикладене, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву в/ч НОМЕР_1 без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків та надання відповідних доказів.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 136,175, 185,260,261,353 ЦПК України,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.
Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування суми збитків завданих державі - залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 5 /п?ять/ днів з дня отримання нею копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.
У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Мелітопольського
міськрайонного суду
Запорізької області: А.В Сметаніна