Провадження № 2/752/9275/21
У Х В А Л А

25 жовтня 2021 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Слободянюк А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Безсмертний Олександр Олексійович, до ОСОБА_2 про поділ спільного майна, -

в с т а н о в и в :

До Голосіївського районного суду м. Києва надійшла вищевказана позовна заява.

Вивчивши подані матеріали, вважаю за необхідне подану заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків відповідно до ст.185 ЦПК України з наступних підстав.

Разом з поданням позовної заяви позивач подав клопотання про розстрочення судових витрат. Подане клопотання обґрунтовує тим, що наразі її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір, оскільки перебуває на обліку як безробітна, має на утриманні двох малолітніх дітей та наразі не має змоги сплатити судовий збір в повному обсязі.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною другої цієї статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір). Більше того, підставою для звільнення сторони у справі від сплати судового збору є відсутність у неї доходу або його наявність у розмірі, що не перевищує мінімальні соціальні стандарти, встановлені законодавством для відповідної категорії громадян, а також за інших обставин, які не дають можливості здійснити оплату судових витрат (постанова Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі T70; 367/3426/15-ц).

Визначення майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (постанова Верховного Суду від 31 липня 2019 року у справі № 821/1896/15-а).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Polandclass=rvts22 href="http://search.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/an_30/ed_2021_01_29/pravo1/T201082.html?pravo=1#30" title="Про Державний бюджет України на 2021 рік; нормативно-правовий акт № 1082-IX від 15.12.2020">187; від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

У той же час, на підтвердження складного матеріального становища позивачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів, що в силу вимог статей 12, 81 ЦПК України є його процесуальним обов`язком. Надана позивачем копія довідки № 2791-2106/21 від 13.09.2021 року Голосіївської районної філії Київського міського центру зайнятості лише засвідчує факт того, що ОСОБА_1 перебувала як безробітна в Голосіївській районній філії Київського міського центру зайнятості з 26.11.2020 по 25.08.2021.

Тому клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

У відповідності до Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»)

Відповідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01 липня 2021 року встановлено прожитковий мінімум для працездатної особи у розмірі 2379,00 грн.

Враховуючи, що позивачем заявлено вимога майнового характеру (поділ спільного майна), йому слід сплатити судовий збір у розмірі встановленому Законом України «Про судовий збір», за позовні вимоги майнового характеру - 11895,00 грн.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху та позивачу надати строк для їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

В задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Безсмертного Олександра Олексійовича про розстрочення судових витрат - відмовити.

позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Безсмертний Олександр Олексійович, до ОСОБА_2 про поділ спільного майна- залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати для виконання позивачу.

Суддя А.В. Слободянюк