Справа № 147/1079/21
Провадження № 2/147/494/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2021 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Борейко О. Г. ,

із секретарем Івасюк А. А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

18 жовтня 2021 року до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 в якій вона просить суд встановити їй додатковий строк для подання заяви в нотаріальні органи про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Ободівка Гайсинського (Тростянецького) району Вінницької області, посилаючись на поважність пропуску строку.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мама ОСОБА_2 , свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 , видане 19.10.2020, яка за життя склала заповіт, про наявність якого вона дізналася лише у червні 2021 року. З метою прийняття спадщини вона 02.07.2021 звернулася до нотаріуса із заявою про отримання спадщини, в якій помилково вказала прізвище матері « ОСОБА_2 », однак отримала відмову у зв`язку з відсутністю інформації щодо актового запису про смерть ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . На повторну заяву про прийняття спадщини від 27.08.2021 листом від 03.09.2021 завідуюча Тростянецькою державною нотаріальною конторою зазначила про відсутність доказів, які б свідчили про прийняття спадщини, оскільки не збігається адреса реєстрації спадкодавця із адресою зазначеною у заяві спадкоємця. Окрім того, ОСОБА_1 вказує на велику відстань між місцем її постійного проживання і місцем знаходження спадкового майна. Тому враховуючи викладене вище, поважність пропуску строку, просить задовольнити заявлені вимоги.

Ухвалою Тростянецького районного суду вінницької області від 18 жовтня 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

В підготовче засідання сторони не з`явилися.

Представник позивача ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, вимоги позову підтримав.

Представник відповідача Ободівської сільської ради Гайсинського району звернувся до суду із заявою про розгляд справи за відсутності представника сільської ради, позов визнають та не заперечують проти його задоволення.

Згідно з частиною третьою статті 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, ознайомившись з матеріалами справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, дійшов наступного висновку.

Згідно з частинами першою, четвертою статті 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві; у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову; якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 (а.с. 9).

За життя ОСОБА_2 , 30 січня 2015 року склала заповіт, посвідчений Щуренко Н. І. секретарем Ободівської сільської ради Тростянецького району (на час розгляду справи в суді Гайсинського району) Вінницької області, яким усе належне їй майно заповідала ОСОБА_1 (а.с. 12).

Шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 сплинув 18 квітня 2021 року.

Позивач ОСОБА_1 , як єдиний спадкоємець, 02 липня 2021 року звернулася до нотаріуса для прийняття спадщини, долучивши до заяви довідку від 02.07.2021 №1243 видану Ободівською сільською радою, про те, що з 10 вересня 2020 року по 18 жовтня 2020 року ОСОБА_1 дійсно проживала разом з матір`ю ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 13).

У заяві прізвище помилково було вказано « ОСОБА_2 » замість: « ОСОБА_2 ». Завідуюча Тростянецькою державною нотаріальною конторою Вінницької області листом від 06.07.2021 повідомила, що в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян відсутня інформація щодо актового запису про смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 (а. с. 14).

27 серпня 2021 року ОСОБА_1 повторно звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак завідувач Тростянецької державної нотаріальної контори Вінницької області листом від 03.09.2021 №377/02-14, повідомила ОСОБА_1 щодо пропуску нею строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Окрім того зазначено, що спадкоємцем вказана адреса реєстрації спадкодавця: АДРЕСА_1 , що різниця з місцем реєстрації спадкоємця на день смерті: АДРЕСА_2 . Також, в листі зазначено, що довідка сільської ради на підставі показань сусідів не є фактом прийняття спадщини (в ній адреса проживання померлої вказана АДРЕСА_1 (а. с. 15).

Довідка від 02.07.2021 №1243 видана Ободівською сільською радою Гайсинського району складена на підставі пояснень свідків сусідів, один з яких, а саме ОСОБА_6 проживає в будинку АДРЕСА_1 , що випливає зі змісту самої довідки. Однак в листі Тростянецької державної нотаріальної контори Вінницької області від 03.09.2021 помилково зазначено, що згідно наданої довідки сільської ради адреса проживання померлої ОСОБА_2 : АДРЕСА_1 .

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України).

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За приписами частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (стаття 1233 ЦК України).

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування, які знайшли своє відображення у статтях 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії: посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності, вимоги про нотаріальне посвідчення правочину тощо); вживають заходів щодо охорони спадкового майна; видають свідоцтва про право на спадщину.

На нотаріусів може бути покладено вчинення інших нотаріальних дій згідно із законом (частина друга статті 34 Закону України «Про нотаріат»).

Предметом спору є встановлення додаткового строку для прийняття спадщини позивачеві, оскільки остання після смерті своєї матері, будучи її спадкоємцем за заповітом, пропустила строк для прийняття спадщини. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, ОСОБА_1 вказувала, що велика відстань між місцем її постійного проживання і місцем знаходження спадкового майна та її необізнаність про існування заповіту є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктом 1.2 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок № 296/5), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 глави 10 розділу II Порядку № 296/5).

Пунктом 3.16 глави 10 розділу II Порядку № 296/5 передбачено, що суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, на нотаріуса покладено обов`язок щодо повідомлення спадкодавця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. З вказаними висновками погодився Верховний Суд у постановах від 12 вересня 2018 року у справі № 484/3221/17 (провадження № 61-22510св18), від 10 січня 2019 року у справі № 263/1221/17 (провадження № 61-18261св18), від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц (провадження № 61-5609св19), від 21 вересня 2020 року у справі № 130/2517/18 (провадження № 61-14962св19).

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Враховуючи обставини справи, наявність заповіту на користь позивача ОСОБА_1 як спадкоємця майна ОСОБА_2 , а також наведені позивачем причини, які є об`єктивними та істотними, враховуючи відсутність запереченнь проти позову та визнання позову відповідачем, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Його тривалість слід визначити в один місяць з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для подання такої заяви.

Керуючись ст. ст. 15, 16, 1261, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 13, 81, 141, 206, 211, 247, 263, 265 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Ободівка Гайсинського (Тростянецького) району Вінницької області терміном в один місяць з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Вінницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП - НОМЕР_2 .

Відповідач - Ободівська сільська рада Гайсинського району Вінницької області, адреса місцезнаходження: вул. Ватутіна, 8, с. Ободівка, Гайсинський район, Вінницька область, 24353, код ЄДРПОУ - 04331107.

Повний текст рішення складено 12 листопада 2021 року.

Суддя О. Г. Борейко