Справа № 367/3893/20
Провадження № 2/761/3521/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

08 жовтня 2021 року Шевченківський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Горюк В.А.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Ірпінського міського суду Київської області з даним позовом, зважаючи на наступне. 29.11.2016 р. між позивачем та відповідачем було укладено, який зареєстровано Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №3055. Від шлюбу сторони мають двох дітей: сина Крім ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Протягом останнього часу сімейне життя поступово погіршувалось, що в кінцевому результаті призвело до припинення шлюбних відносин. Сторони мають різні погляди на життя , шлюб та сім`ю. примирення і збереження сім`ї не є можливим. За таких обставин, ОСОБА_1 просить суд розірвати шлюб укладений з відповідачем.

На виконання вимог ст. 31 ЦПК України Ірпінським міським судом Київської області матеріали позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передано на розгляд до Шевченківського районного суду м. Києва за підсудністю.

Провадження у справі відкрито 11.01.2021 р., її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін), з огляду на приписи ст. ст. 19, 274 ЦПК України.

Позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутністю та задовольнити позов. Зазначила, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення та просить покласти судові витрати на неї.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином у спосіб передбачений ЦПК України.

Відзив на позов у встановленому законом порядку відповідачем подано не було.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223,280 ЦПК України, за відсутності заперечень позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши надані докази, та надавши їм відповідну оцінку суд вважає за можливе задовольнити заявлені вимоги, з огляду на наступне.

Встановлено, що 29.11.2016 р. між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянином Республіки Ірак та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянкою України було укладено шлюб, зареєстрованийЦентральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №3055, про що свідчить свідоцтво про шлюб, копія якого долучена до матеріалів справи.

Так, як свідчать свідоцтва про народження, копії яких долучено до матеріалів справи, від шлюбу сторони мають неповнолітніх дітей сина Крім ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач вказує на те, що шлюбні відносини припинені, сім`я фактично припинила своє існування, збереження шлюбу не є можливим.

Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про спільне проживання сторін, ведення спільного господарства.

Доказів, які свідчили б про можливість примирення позивача та відповідача в ході розгляду справи отримано не було.

Також не було отримано і доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін та спільних дітей.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За приписами ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За встановлених обставин, суд вважає за можливе задовольнити вимогу ОСОБА_1 про розірвання шлюбу оскільки його збереження не відповідає інтересам позивача та дітей.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як свідчить відповідна заява подана до суду, позивач бажає після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем « ОСОБА_1 ».

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України, проте бере до уваги прохання позивача покласти на неї.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,141,196,223,258,259,263,268,280-285,352,354 ЦПК України, ст. ст. 24,112,113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб укладений між громадянином Республіки Ірак ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та громадянкою України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 29 листопада 2016 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №3055 розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_1 ».

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст. ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: