У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

01 листопада 2021 року м. Львів

Суддя Шевченківського районного суду м. Львова Донченко Ю.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування арешту на майно,-

в с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м.Львова надійшла заява ОСОБА_1 про скасування арешту на майно.

Відповідно до ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи

Цивільним процесуальним кодексом України не встановлені вимоги щодо форми та змісту заяви про скасування арешту. Разом із тим, ч. 9 ст. 10 ЦПК України визначає, що якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону).

За таких підстав суд застосовує до форми та змісту заяви ОСОБА_2 про скасування арешту на майно вимоги, визначені законом для позовної заяви (ст.ст. 175, 177 ЦПК України).

Згідно ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, вищезазначена заява подана до суду без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України з огляду на наступне: у поданій заяві немає повного найменування (для юридичних осіб), ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) усіх сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштового індек су, реєстраційного номера облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номера і серії паспорта для фізичних осіб - громадян України, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору; у заяві зазначена належна вимога, оскільки не вказано з якого саме майна слід зняти арешт; заява не зовсім не містить викладу обставин, якими ОСОБА_1 обґрунтовує свої вимоги.

Відповідно до ч. 1ст. 187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

У відповідності до ст.95 ЦПК України - письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Однак, всупереч вимог ст.95 ЦПК України, додані до зяви копії документів, не засвідчені належним чином, визначеним законом (відсутні ініціали, прізвище особи яка засвідчила документ, дата засвідчення копії документа та відмітка «Згідно з оригіналом»).

Аналогічна правова позиція висвітлена в рішенні ВС/КГС у справі №904/8549/17 від 11 липня 2018 року, а саме що незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказами у справіі є підставою для скасування судового рішення.

Таким чином, заявнику слід подати суду належним чином складену заяву із визначенням учасників справи та її копію для інших учасників справи, у якій зазначити: повне найменування (для юридичних осіб), ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору,зміст вимоги, а саме з якого саме майна слід зняти арешт; виклад обставин, якими заявник обґрунтовує заяву, а також засвідчити належним чином копії , які долучені до матеріалів заяви.

Керуючись ст.ст. 10, 158, 175, 177 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування арешту на майно- залишити без руху.

Запропонувати заявнику усунути зазначені вище недоліки протягом п`яти днів з моменту отримання даної ухвали та роз`яснити, що в іншому випадку заява буде вважатися неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю. В. Донченко