справа № 372/1023/19
головуючий у суді І інстанції Тиханський О.Б.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

2 листопада 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

за участю секретаря судового засідання - Зиль Т.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги ОСОБА_1 та Державного підприємства «СЕТАМ» на рішення Обухівського районного суду Київської області від 10 червня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного виконавця Трофименка Михайла Михайловича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_1 про скасування електронних торгів та застосування реституції, третя особа ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2019 року позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного виконавця Трофименка М.М., Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_5 про скасування електронних торгів та застосування реституції уточнивши який, зазначала, що в грудні 2013 року отримала від ОСОБА_3 відповідно до договору дарування дачний будинок АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 в свою чергу отримав від позивача кошти у розмірі 40000 доларів США. В подальшому, в зв`язку з незаконними діями відповідачів на підставі виконавчого листа було відкрито виконавче провадження та отримано виконавчий лист про стягнення з позивача заборгованості. Приватним виконавцем було вчинено дії щодо продажу вказаного нерухомого майна з прилюдного аукціону. Позивач вважала такий продаж незаконним та просила скасувати проведені електронні торги в зв`язку з тим, що приватний виконавець не мав права вчиняти дії щодо продажу даного майна, а позивач не була повідомлена про продаж. Крім того, вказувала, що постановою Верховного Суду фактично було заборонено вчиняти дії щодо відчуження даного майна.

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 10 червня 2021 року позов задоволено частково.

Визнано недійсним та скасовано електронні торги, проведені відповідно до протоколу №3922121 від 11 березня 2019 року, реєстраційний номер лота 333560, найменування майна: домоволодіння, площею 99,0 кв.м та земельна ділянка площею 0,0555 га, кадастровий номер :03:004:0183, за адресою: АДРЕСА_1 , переможець ОСОБА_6 .

В задоволенні позову в частині застосування реституції відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного виконавця Трофименка М.М., Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати у розмірі 100 грн з кожного, а всього 500 грн.

Не погоджуючись із указаним рішенням суду представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Сологуб А.М. звернувся до суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. Також просить, скасувати заходи забезпечення позову, що були застосовані до майна ОСОБА_1 , а саме, накладений арешт на: садовий будинок АДРЕСА_1 , та земельну ділянку, кадастровий номер :03:004:0183, площею 0,0555 га, що розташована в садовому товаристві «Струмок» на території Халепянської сільської ради Обухівського району Київської області, відповідно до ухвали Обухівського районного суду Київської області від 25 березня 2019 року.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що приватний виконавець Трофименко М.М. у встановлений строк надіслав повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, а отже ОСОБА_2 була ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, у відповідності до ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження», що підтверджується матеріалами справи.

Вказує, що посилання суду першої інстанції на висновки, зроблені ВСУ в постанові від 22 лютого 2017 року в справі № 6-2677цс16, є недоцільними, оскільки висновки ВСУ, в даній справі не стосуються процедури ознайомлення боржника з результатами визначення вартості чи оцінки майна у відповідності до ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження».

Не погоджується із висновками суду першої інстанції про те, що вимоги проведення аукціону не були в повній мірі дотримані, оскільки вимоги до проведення аукціону викладені у Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом № 2831/5 МЮУ від 29 вересня 2016 року, однак даний порядок не регулює процедуру повідомлення або/та ознайомлення боржника з результатами визначення вартості чи оцінки майна.

Звертає увагу суду на те, що при винесенні оскаржуваного рішення суд першої інстанції вийшов за межі позовних вимог, оскільки позивач не заявляла вимог щодо визнання недійсними електронних торгів.

Також вказує, що позивач в обґрунтування своїх вимог, не вказувала на факт не ознайомлення з результатами визначення вартості чи оцінки майна, як на підставу позову.

Наголошує на тому, що суд першої інстанції всупереч позицій ВСУ та ВС викладених у постановах від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15 та від 22 лютого 2017 року у справі № 6-2677цс16, не встановив яким чином не ознайомлення позивача з результатами визначення вартості чи оцінки майна могло вплинути на результати торгів, яким чином були порушені права позивача та які саме її права і законні інтереси були порушені.

В апеляційній скарзі представник ДП «Сетам» - адвокат Козмінська М.В. просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів на підставі заявки на реалізацію арештованого майна, наданої відповідним органом державної виконавчої служби чи приватним виконавцем. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку організатора торгів перевіряти законність дій виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна.

Зазначає, що приватний виконавець Трофименко М.М. у встановлений строк надіслав повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, а отже ОСОБА_2 була ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, у відповідності до ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження», що підтверджується матеріалами справи.

Звертає увагу, що суд першої інстанції визнав недійсними спірні торги, посилаючись на дії виконавця у виконавчому провадженні щодо визначення вартості майна боржника, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Крім того, вказує, що судом першої інстанції не було встановлено, яким чином неотримання боржником повідомлення про результати визначення вартості спірного майна вплинуло на результат спірних торгів та порушено його права й законні інтереси.

21 липня 2021 року та 17 вересня 2021 року на адресу Київського апеляційного суду надійшли відзиви на апеляційні скарги від представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Єфімова О.М., в яких представник просить апеляційні скарги залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Вказує, що апеляційні скарги є необґрунтованими, оскільки суд першої інстанції у повному обсязі з`ясував усі обставини справи, визнав встановленими ті обставини, які доведені позивачем, не спростовані відповідачами, ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, відтак доводи апеляційних скарг не підтверджені належним чином.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 та її представник - адвокат Костенко М.І. просили апеляційні скарги залишити без задоволення а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Сологуб А.М. просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Третя особа ОСОБА_5 просив апеляційні скарги залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені шляхом направлення судової повістки на електронну адресу (Т. 1, а.с. 140-141).

З урахуванням ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважає можливим проводити розгляд справи у відсутність осіб, які не з`явились в судове засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши справу в межах доводів та вимог апеляційних скарг, перевіривши обґрунтованість та законність оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційних скарг, апеляційний суд в складі колегії суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню з наступних міркувань.

Судом встановлено, що відповідно до договору дарування від 26 грудня 2013 року ОСОБА_3 подарував, а ОСОБА_2 прийняла в дар садовий будинок АДРЕСА_1 , та земельну ділянку площею 0,0555 га, кадастровий номер :03:004:0183.

24 листопада 2017 року приватним виконавцем Трофименком М.М. була винесена постанова про відкриття виконавчого провадження ВП №55251647, на підставі виконавчого напису № 316 від 22 жовтня 2015 року, виданого приватним нотаріусом Краснодембським О.А. про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 невиплачених в строк грошових коштів у сумі 398372 грн. Адреса боржника АДРЕСА_1 .

24 листопада 2017 року приватним виконавцем Трофименком М.М. на ім`я ОСОБА_2 на адресу, вказану у виконавчому листі, направлено для відома та виконання постанову про відкриття виконавчого провадження.

30 січня 2019 року ОСОБА_3 направив на ім`я приватного виконавця Трофименка М.М. заяву про проведення опису та арешту вищевказаного майна боржника з його подальшою реалізацією через ДП «Сетам».

31 січня 2019 року приватним виконавцем Трофименком М.М. була винесена постанова про опис та арешт майна боржника, а саме садового будинку АДРЕСА_1 , та земельної ділянки площею 0,0555 га, кадастровий номер :03:004:0183, за адресою: АДРЕСА_1 , що належить боржнику ОСОБА_2 . Відповідальним зберігачем визначено ОСОБА_4 . Вказані дії проведені за відсутності боржника в присутності понятих.

31 січня 2019 року приватним виконавцем Трофименком М.М. на ім`я ОСОБА_2 на адресу, вказану у виконавчому листі, направлено для відома та виконання постанову від 31 січня 2019 року про примусове виконання виконавчого напису № 316 від 22 жовтня 2015 року. Даних, зокрема поштових квитанцій про направлення вказаного повідомлення позивачу, в матеріалах справи не має.

31 січня 2019 року ОСОБА_3 направив на ім`я приватного виконавця Трофименка М.М. заяву про призначення суб`єкта оціночної діяльності.

5 лютого 2019 року приватним виконавцем Трофименком М.М. була винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності для участі у виконавчому провадженні.

05 лютого 2019 року приватним виконавцем Трофименком М.М. на ім`я ОСОБА_2 на адресу, вказану у виконавчому листі, направлено для відома та виконання постанову від 05 лютого 2019 року про примусове виконання виконавчого напису № 316 від 22 жовтня 2015 року. Даних, зокрема поштових квитанцій про направлення вказаного повідомлення позивачу, в матеріалах справи не має.

05 лютого 2019 року ТОВ «Приватна експертна служба» було виконано звіт про вартість нерухомого майна.

05 лютого 2019 року приватним виконавцем Трофименком М.М. на ім`я ОСОБА_2 на адресу, вказану у виконавчому листі, направлено для відома та ознайомлення копію висновку експерта про вартість майна, складеного при примусовому виконанні виконавчого напису № 316 від 22 жовтня 2015 року.

Відповідно до поштової квитанції указаний висновок направлений ОСОБА_2 в с. Халеп`я 05 лютого 2019 року.

7 лютого 2019 року приватним виконавцем Трофименком М.М. до ДП «Сетам» направлено заяву на реалізацію арештованого майна боржника ОСОБА_2 , перелік майна, а саме домоволодіння загальною площею 99,0 га, що розташоване на земельній ділянці площею 0,0555 га, кадастровий номер :03:004:0183, за адресою: АДРЕСА_1

07 лютого 20919 року приватним виконавцем Трофименком М.М. складено висновок на документи щодо реалізації арештованого приватним виконавцем майна.

11 березня 2020 року ДП «Сетам» відповідно до протоколу №392121 проведено електронні торги, реєстраційний номер лота 333560, найменування майна: домоволодіння, площею 99,0 кв.м. та земельна ділянка площею 0,0555 га, кадастровий номер :03:004:0183, за адресою: АДРЕСА_1 , переможець ОСОБА_6 , ціна продажу 574750 грн.

Відповідно до квитанції від 03 грудня 2019 року ОСОБА_6 сплатив Трофименку М.М. кошти у сумі 546012,50 грн.

12 березня 2019 року приватним виконавцем Трофименком М.М. складено постанову про проведені електронні торги та передано майно переможцю торгів.

12 березня 2019 року приватним виконавцем Трофименком М.М. складено акт про проведені електронні торги.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 22 березня 2019 року власником домоволодіння, площею 99,0 кв.м та земельної ділянки площею 0,0555 га, кадастровий номер :03:004:0183, за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу віл 21.03.2019 є ОСОБА_1 .

Суд першої інстанції частково задовольняючи позов дійшов висновку про доведеність підстав для визнання недійсними та скасування торгів з продажу майна боржника, оскільки вимоги проведення аукціону не були в повній мірі дотримані, чим порушено права позивача, які підлягають захисту в обраний позивачем спосіб. Проте позовні вимоги про застосування реституції суд першої інстанції визнав такими, що не підлягають задоволенню.

Однак з висновком суду в частині задоволених позовних вимог колегія суддів не може погодитись з урахуванням наступного.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються положеннями Закону України "Про виконавче провадження" та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок реалізації арештованого майна).

Примусова реалізація заставного майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю дій і правовідносин, що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусове виконання рішень, і особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до закону.

Частинами першою, другою статті 61 Закону України "Про виконавче провадження" встановлено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Порядком реалізації арештованого майна визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України).

Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України слід дійти висновку, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу, сторонами якого є продавець і покупець.

Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Ураховуючи, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України.

ДП "СЕТАМ" відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2015 року № 1885/5 "Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів" та Порядку реалізації арештованого майна є організатором електронних торгів та уповноважений відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Відповідно до пункту 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна.

Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.

Згідно з пунктом 4 розділу І Порядку реалізації арештованого майна взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності.

Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет.

Відповідно до пунктів 2, 4 розділу II Порядку організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Відповідно до ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Як встановлено в оскаржуваному судовому рішенні, 5 лютого 2019 року приватним виконавцем Трофименком М.М. на ім`я ОСОБА_2 на адресу, вказану у виконавчому листі, направлено для відома та ознайомлення копію першої сторінки висновку експерта про вартість майна складеного при примусовому виконанні виконавчого напису № 316 від 22 жовтня 2015 року.

В обгрунтування вимог позову ОСОБА_2 заперечує обставину ознайомлення з результатами визначення вартості арештованого майна, однак не надає доказів у спростування визначеної вартості та яким чином указана обставина порушує її права.

Так, Верховним Судом неодноразово було зроблено висновок про те, що до предмету доказування у справах про визнання недійсними електронних торгів не входить визначення вартості майна, а результати оцінки майна мають окремий, передбачений законом спосіб оскарження.

У постанові від 2 травня 2018 року у справі № 910/10136/17 Верховний Суд дійшов висновку, що правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Цей висновок узгоджується і з нормами ст. ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 Цивільного кодексу України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 ст. 203 Цивільного кодексу України (ч. 1 ст. 215 ЦК України).

Оскільки за змістом ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Законом України «Про виконавче провадження» встановлено загальні правові основи організації та діяльності виконавця його завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) виконавця та порядок цього оскарження.

Виконавець здійснює підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими укладається відповідний договір.

Таким чином, дії виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

Однак суд першої інстанції визнав недійсними спірні торги, посилаючись на дії виконавця у виконавчому провадженні щодо визначення вартості майна боржника, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Крім того, судом першої інстанції не встановлено, яким чином неотримання боржником повідомлення про результати визначення вартості спірного майна вплинуло на результат спірних торгів та порушено права учасника виконавчого провадження тайого законні інтереси.

Аналогічні висновки зроблені Верховним Судом у постановах від 13 березня 2018 року у справі № 911/494/17, від 14 березня 2018 року у справі № 910/1454/17, від 05 травня 2020 року у справі № 658/122/18 про те, що вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Однак жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача внаслідок проведення спірних торгів судом першої інстанції не встановлено.

Не встановлено також судом апеляційної інстанції обставин про те, що визначена вартість арештованого майна з метою його продажу не відповідала дійсній вартості цього майна та інших обставин, які б могли вплинути на результат торгів.

Враховуючи викладене, правові підстави для визнання оспорюваних ОСОБА_2 електронних торгів недійсними та їх скасування відсутні, у зв`язку з чим заявлені нею позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню.

Згідно з пунктом 2 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до частин першої та другої статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Отже, оскаржуване судове рішення з підстав, передбачених статтею 376 ЦПК України, підлягає скасуванню в частині визнання недійсними та скасування електронних торгів з ухваленням нового судового рішення в цій частині про відмову у задоволенні позовних вимог.

Як убачається із матеріалів справи, ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 25 березня 2019 року було задоволено заяву представника позивача ОСОБА_8 про забезпечення позову у цій справі та накладено арешт на наступне нерухоме майно:

-Садовий будинок АДРЕСА_1.

-Земельну ділянку, кадастровий номер :03:004:0183, площею 0,0555 га, що розташована в садовому товаристві на території Халепянської сільської ради Обухівського району Київської області.

Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

З урахуванням ухвалення нового рішення про відмову у задоволенні позову застосовані ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 25 березня 2019 року заходи забезпечення позову підлягають скасуванню.

Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки апеляційні скарги ОСОБА_1 та ДП «Сетам» підлягають задоволенню, а тому сплачений кожним із них судовий збір у сумі 1 152,60 грн за подання апеляційної скарги підлягає стягненню з ОСОБА_2 .

Керуючись статтями 367 - 369, 372, 374, 376, 381 - 384 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та Державного підприємства «СЕТАМ» задовольнити.

Рішення Обухівського районного суду Київської області від 10 червня 2021 року скасувати в частині визнання недійсними та скасування електронних торгів проведених відповідно до протоколу №3922121 від 11 березня 2019 року, реєстраційний номер лота 333560, найменування майна: домоволодіння, площею 99,0 кв.м та земельна ділянка площею 0,0555 га, кадастровий номер :03:004:0183, за адресою: АДРЕСА_1 , переможець ОСОБА_6 , а також в частині розподілу судового збору та ухвалити нове судове рішення в цій частині про відмову у задоволенні позовних вимог.

В решті рішення залишити без змін.

Скасувати застосовані ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 25 березня 2019 року заходи забезпечення позову.

Стягнути з ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 1 152 (тисячу сто п`ятдесят дві) грн 60 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь Державного підприємства «СЕТАМ» () витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 1 152 (тисячу сто п`ятдесят дві) грн 60 коп.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Т.О. Писана

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба