Провадження № 2/947/3663/21
Київський районний суд м. Одеси у складі судді Луняченка В.О.,
01.07.2021 року з позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за не обліковану електричну енергію в розмірі 5119,12 гривень; 3 відсотки річних у розмірі 387,51 гривень; інфляційні витрати в розмірі 816,98 гривень, до суду звернувся АТ «ДТЕК Одеські електромережі ».
За результатами автоматичного розподілу справа передана для розгляду судді Луняченку В.О.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 13.07.2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом Дану ухвалу, а також позовну заяву з додатками до неї було надіслано відповідачу за зареєстрованої адресою його місця проживання, відомості про що містяться в матеріалах справи.
Визначено відповідачеві п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
При цьому суд зазначає, що відповідно до п.2 ч.7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Таким чином, відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином, однак, у встановлений судом строк відповідачем не було подано відзиву на позов, не було надано заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до ст. 275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
З урахуванням викладеного, суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності відзиву на позов та заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
У наданій позовній заяві позивач зазначив, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
За таких обставин, суд ухвалив розглянути справу в порядку заочного спрощеного провадження відповідно до ст. 280 ЦПК України.
Суд вивчивши та дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що між АТ «Одесаобленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Одеські електромережі», виступаючим як постачальник та боржником ОСОБА_1 , виступаючою як споживач електричної енергії були наявні фактичні договірні правовідносини, що підтверджується відкриттям особового рахунку № НОМЕР_2 для здійснення розрахунків з енергопостачальником за спожиту електроенергію та інших платежів за надання відповідних послуг на адресу АДРЕСА_1 .
Відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками станом на момент виникнення спірних правовідносин врегульовані, зокрема. Законом України «Про ринок електричної енергії». Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312 (надалі ПРРЕЕ), а також Законом України «Про житлово-комунальні послуги».
Під час перевірки уповноваженими представниками АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» дотримання споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії
13.11.2018 р. за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме: інші дії споживача, які призвели до зміни показів приладу обліку електричної енергії, а саме: використання магніту великої потужності для зупинки приладу обліку електричної енергії. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується.
Пунктом 42Правил користування електричною енергією для населення (далі -ПКЕЕН), затверджених постановою Національної комісії з регулювання електроенергетики України від 26.07.1999 року № 1357, передбачено, що споживачі електричної енергії зобов`язані дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕН, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку тощо.
У зв`язку з виявленим порушенням представниками енергопостачальника складено акт про порушення Правил № 8008535 від 13.11.2018. Перевірка проводилась в присутності ОСОБА_1 та трьох представників АТ «ДТЕК Одеські електромережі». (а.с. 10-12).
Більш того, письмових зауважень до акту з боку ОСОБА_1 не надано.
Таким чином, підписаний, акт підтверджує встановлений АТ «ДТЕК Одеські електромережі» факт порушення ПРРЕЕ, а саме: використання магніту великої потужності для зупинки приладу обліку електричної енергії. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується.
Відповідно до п. 37 Правил, затверджених Постановою КМ України № 1357 від 26 липня 1999 р. із змінами від 23.08.2016 р. за № 591 - енергопостачальник має право вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією.
Відповідно до п. 3.5 у разі виявлення у споживача порушень зазначених у підпункті 6п. 3.1, добовий обсяг споживання електричної енергії було визначено через проводи, якими здійснене самовільне підключення (мідним кабелем 2*1,5 мм) та підключення поза приладом обліку визначається за формулою 2.7 Методики. Кількість днів визначена відповідно до підпукту «а» п.3.3 а саме: «якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електроенергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.» Отже, Постачальником здійснено розрахунок з дня останньої технічної перевірки, яка проводилась 14.11.2015 року по 15.11.2018 р., по день виявленого порушення, за 1098 календарних днів.
При розгляді акту, відповідною комісією було здійснено розрахунок кількості недорахованої електроенергії та її вартості № 8008535, за розрахунком загальна сума нарахування по акту складає 5119,12 гривень.
Відповідно до п. 53 Правил, затверджених Постановою КМ України № 1357 від 26 липня 1999 р. із змінами від 23.08.2016 р. за № 591 (далі - Правила) що діяли у період виявленого порушення, передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. У разі відмови споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника. Відповідно до п. 37 Правил - енергопостачальник має право вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Відповідно до п. 42 Правил - побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; (узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить побутовому споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електричної мережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об`єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду. Згідно п.48 Правил - побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. Зазначене кореспондується зі ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» відповідно до якої учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Так, п.п. 4 ч.2 ст. 77 цього Закону правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Учасником ринку у розумінні п. 96 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» є також і Споживач.
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.
З урахуванням вищенаведених норм передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил.
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання.)
Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язані внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Окрім того, частиною 4 ст. 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує.
Зміст положення частини 4 ст. 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке мас більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Так, згідно зі ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання та зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції та 3 % річних за весь період прострочення.
Згідно з наданих позивачем розрахунків 3 % річних становить 387,51 грн., а сума інфляційних втрат за час прострочення становить 816,98 грн.
У відповідності до СТ.16 ЦК України, АТ «ДТЕК Одеські електромережі» має право на захист порушеного майнового права та інтересу судом.
З урахуванням встановленого, суд вважає позовні вимоги законними, доказаними та задовольняє їх в повному обсязі.
Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі представлених сторонами доказів. Відповідно до змісту ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Судом встановлено, що позивачем понесенні витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270 грн., що підтверджується матеріалами справи та враховуючи задоволення позовних вимог у повному обсязі, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст.12,13,76,77,141,259,263-265,268,273, 280-282, 352, 354 ЦПК України,
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Суддя Луняченко В. О.