У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.11.2021 м. Бар Вінницької області

Барський районний суд Вінницької області

в особі судді Салдан Ю. О.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Подільська Зоря», Приватного підприємства «Украгро ТТК» про визнання договору суборенди земельної ділянки недійсним,

УСТАНОВИВ:

05.11.2021 судді Салдан Ю.О. передано позовну заяву ОСОБА_1 про визнання недійсним договору суборенди земельної ділянки з кадастровим номером :02:003:0183 від 20.03.2020, укладеного між ПП «Украгро ТТК» і СТОВ «Подільська Зоря».

Разом із позовною заявою передано заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову.

У заяві ОСОБА_1 просив забезпечити позов та заборонити будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав, державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти (здійснювати) будь-які реєстраційні дії та/або вносити будь-які відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, приймати рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та проводити будь-які інші дії з набуття, зміни або припинення державної реєстрації будь-яких речових прав, похідних від права власності, зокрема права оренди або суборенди, щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:003:0183 до набрання рішенням суду по даній справі законної сили.

Заява мотивована тим, що на розгляді Барського районного суду Вінницької області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Украгро ТТК», СТОВ «Подільська зоря» про визнання договору суборенди земельної ділянки недійсним. Предметом спору у даній справі є визнання недійсним договору суборенди земельної ділянки від 20 березня 2020 року, укладеного між ПП «Украгро ТТК» та СТОВ «Подільська зоря» щодо земельної ділянки площею 1,5848 га, з кадастровим номером :02:003:0183, що розташована на території Каришківської сільської ради Барського району Вінницької області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Вказав, що на момент підготовки клопотання право суборенди не зареєстровано, що підтверджується наданою ним інформаційною довідкою. На сьогоднішній день здійснюються незаконні дії щодо укладення договору суборенди без погодження на це орендодавця. Вважає, що невжиття заявлених заходів забезпечення позову може призвести до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки він не зможе їх захистити у межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду. Також вказав, що відсутня необхідність у зустрічному забезпеченні, оскільки у даному випадку не може бути заподіяно будь-якому учаснику цієї справи або іншим зацікавленим особам матеріальних чи інших збитків.

Відповідно до частини 13 статті 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

За змістом частини 1 статті 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

На підставі вказаних вимог судом здійснено розгляд заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову суд керується таким.

Відповідно до частини 2 статті 149, підпунктів 3, 4 частини 1 статті 151 ЦПК України, у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову, захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь - якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

На момент розгляду заяви про забезпечення позову провадження у справі за поданою позовною заявою не відкрите.

Суд зауважує, що у випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов`язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову. У разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.06.2021 у справі № 308/8567/20.

Згідно з пунктами 2, 4 частини 1 статті 150 ЦПК України, позов забезпечується забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19), у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24.02.2021 у справі № 755/5333/20.

Заява позивача про забезпечення позову містить лише необґрунтовані припущення щодо можливих дій відповідачів у справі та не обґрунтовується належними і допустимими доказами в розумінні статей 76-80 ЦПК України. У заяві про забезпечення позову не зазначено обставин, які б свідчили про існування реальної загрози чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог.

Крім того, предметом позову у цій справі є позовні вимоги немайнового характеру про визнання недійсним договору суборенди землі, які заявлені власником земельної ділянки. У разі задоволення позову рішення суду не підлягатиме примусовому виконанню, а тому незабезпечення позову в обраний спосіб не ускладнить і не унеможливить виконання рішення суду. Отже, такий захід забезпечення позову не відповідає змісту порушеного, на думку позивача, права, та не є співмірним із заявленими вимогами в цій справі.

Подібні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24.02.2021 у справі № 755/5333/20.

На підставі викладених мотивів суд дійшов висновку, що підстави для вжиття заходів забезпечення позову відсутні і в задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 151-153 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, поданої разом із позовною заявою ОСОБА_1 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Подільська Зоря», Приватного підприємства «Украгро ТТК» про визнання договору суборенди земельної ділянки недійсним.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду в 15-денний строк з для складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 08.11.2021.

Суддя Юлія САЛДАН