ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

08 листопада 2021 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Головуючого Красвітної Т. П.

Суддів Єлізаренко І.А., Свистунової О. В.,

ознайомившись з матеріалами справи та заслухавши доповідь судді Красвітної Т. П., про проведення підготовчих дій за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Дніпровського апеляційного суду від 21 липня 2021 року по справі за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб: Головного управління Національної поліцій в Дніпропетровській області, Дніпропетровської обласної прокуратури, Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 17 січня 2020 року, з урахуванням додаткового судового рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 23 квітня 2021 року, задоволено частково заяву ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями; стягнуто з державного бюджету на користь ОСОБА_1 5000,00 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю правоохоронних органів стосовно факту незаконного позбавлення його свободи 29 липня 2010 року.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 21 липня 2021 року апеляційні скарги ОСОБА_1 на ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 17 січня 2020 року та додаткове рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 23 квітня 2021 року задоволені частково; апеляційну скаргу Головного управління державної казначейської служби України у Дніпропетровській області на ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 17 січня 2020 року задоволено; ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 17 січня 2020 року та додаткове рішення цього ж суду від 23 квітня 2021 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким заяву ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями залишено без задоволення.

08 жовтня 2021 року ОСОБА_1 подав до суду апеляційної інстанції заяву про перегляд постанови Дніпровського апеляційного суду від 21 липня 2021 року за нововиявленими обставинами, яка не відповідає загальним вимогам щодо форми і змісту заяви.

Статтею 426 ЦПК України визначені вимоги щодо форми та змісту заяви за нововиявленими обставинами.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом ч. 2 цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №199/6713/14-ц (провадження №14-92цс19) зроблено висновок, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (справи «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

За правилами частини третьої статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, заява ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Дніпровського апеляційного суду від 21 липня 2021 року обгрунтована, зокрема, змістом додатку до неї (роздруківкою з назвою Спрощене викладення теорії множин для юристів. Культуртрегер; ОСОБА_2 ), який містить ненормативні висловлювання, що перебувають поза нормальним стилем спілкування, у першу чергу, у діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні (між установами, окремою особою і установою, між посадовими особами тощо).

За таких обставин апеляційний суд визнає подання такої заяви з додатком виявом неповаги до суду та допущення ОСОБА_1 зловживання його процесуальними правами, а відтак і наявність підстав для повернення заявнику його заяви на підставі частини третьої статті 44 ЦПК України.

Суд наголошує, що заявник не позбавлений можливості звернутись до суду з іншою заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, за відсутності ознак зловживання процесуальними правами.

Керуючись ст. 44 ЦПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Дніпровського апеляційного суду від 21 липня 2021 року по справі за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб: Головного управління Національної поліцій в Дніпропетровській області, Дніпропетровської обласної прокуратури, Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий Т.П.Красвітна

Судді І.А. Єлізаренко

О.В. Свистунова