Справа № 369/2315/16-ц
Провадження №2-п/369/62/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.10.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Волчко А.Я.,

при секретарі: Миголь А.А.

представника позивача: ОСОБА_1

представника відповідача: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ :

Заочним Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 було розірвано шлюб, який було зареєстровано у Палаці одруження Відділу реєстрації громадянського стану Київської міської ради народних депутатів за актовим записом № 5446 від 03.08.1967 року.

31.03.2021року представник відповідача ОСОБА_2 подала до суду заяву про перегляд заочного рішення, згідно якої просила визнати поважною причину пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року відповідачем - ОСОБА_3 та поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення.Скасувати Заочне Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Свої вимоги мотивували тим, що відповідач - ОСОБА_3 не брав участь в судових засідання з поважних причин - в зв`язку зі станом свого здоров`я, оскільки з 01.01.2001 року є інвалідом II групи безстроково (копія довідки МСЕК серії КИЕ -1 № 004474 від 07.02.2001 року, видана Подільським МСЕК м. Києва є додатком № 1 до заяви про перегляд заочного рішення), потребує постійного стороннього догляду і допомоги (копія акту обстеження умов проживання від 12.06.2014 р., копія довідки Києво- Святошинського ТЦСО від 22.06.2017 р. є додатками №8,9 до заяви про перегляд заочного рішення), який надається соціальними працівниками (копія характеристики на ОСОБА_3 осіб з інвалідністю України від 14.01.2021 р. та копія характеристики на ОСОБА_3 ГС Всеукраїнське громадське об`єднання «Національна Асамблея Людей з Інвалідністю України» від 22.01. 2021 р. є додатками № 10, 11 до заяви про перегляд заочного рішення ).

В строк визначений законом на перегляд заочного рішення знаходився на стаціонарному лікуванні у Національному військового медичному клінічному центрі «ГВКГ», в зв`язку з захворюванням на діабет з ускладненнями , в тому числі з приводу катаракти, (копія виписки Національного військового медичного клінічного центру «ГВКГ» від 09.07.2016 року є додатком №5 до заяви про перегляд заочного рішення) та з приводу якої в наступному було проведено хірургічну операцію.

Таким чином, на час розгляду справи у 2016 році, ОСОБА_3 був позбавлений можливості бути присутнім в судовому засіданні та подати відзив на позовну заяву з поважних причин, в зв`язку з загальним станом здоров`я, викликаним інвалідністю та ускладненням захворювання на діабет, що відбувались під час розгляду справи в суді. Не мав можливості прочитати самостійно процесуальні документи, так як хворів на катаракту та потребував операційного втручання. Відповідач за правовою допомогою не звертався .

Отже, вважають, що відповідачем строк визначений законом на оскарження заочного рішення був пропущений з поважних причин.

У зв`язку з тим, що Відповідач не зміг взяти участь особисто, чи через представника у судовому розгляді, він не зміг скористатися правами, що наданими ст.ст. 43, 49 ЦПК України, а саме бути ознайомленим з позовними вимогами, надати клопотання, заперечення, приймати участь у вивченні доказів, що є важливими і мають значення для справедливого розгляду.

Судове рішення про розірвання шлюбу було обгрунтоване на завідомо неправдивих відомостях Позивача , яка звертаючись з даним позовом до суду достеменно знала, що шлюбу між сторонами не існує майже 35 років, проте приховала цей факт від суду.

Так, Рішенням Народного суду Залізничного району м. Києва від 17 січня 1979 року за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 було розірвано шлюб, який було зареєстровано у Палаці одруження Відділу реєстрації громадянського стану Київської міської ради народних депутатів за актовим записом № 5446 від 03.08.1967 року/ копія Рішення Народного суду Залізничного району м. Києва від 17 січня 1979 року була подана до суду першої інстанції та є додатком № 3 до заяви про перегляд заочного рішення ).

На підставі вказаного вище судового рішення розірвання шлюбу було зареєстроване у РАЦС Залізничного району м. Києва від 25 жовтня 1979 року за актовим записом № 812 (копія свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 , видане повторно від 18 .11.2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Солом`янського управління юстиції у м. Києві будо подане до суду першої інстанції та є додатком № 4 до заяви про перегляд заочного рішення ).

Просила скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_2 подану заяву підтримала. Просили задоволити заяву.

У судовому засіданні представник позивача проти доводів заяви заперечував та просив відмовити в задоволенні заяви, рішення суду без змін.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та/або не повідомив про причини неявки. А також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Причини неявки та неповідомлення їх, суд вважає необґрунтованими, так як заявником не надано доказів, які підтверджували не можливість прибуття в судове засідання та неповідомлення про причини неявки. Сторони та інші особи, які беруть участь в справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання, надавати докази на підтвердження поважних причин. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь в справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин. Суд враховує, що судові повістки та судове рішення надсилалось відповідачу.

Крім того, доводи заяви не містять доводів та доказів щодо неповноти встановлення всіх обставин, та які б спростовували висновки суду, викладених в рішенні, та не мають істотного значення.

За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року, «Перетяка та Шереметьев проти України» від 21 грудня 2010 року).

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

Згідно зі ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частина перша ст. 127 ЦПК України в визначає, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч. 7 ст. 127 ЦПК України про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Підсумовуючи викладене вище, суд дійшов до переконливого висновку, що відповідач звернувся до суду з пропуском 10-денного строку, встановленого статею 228 ЦПК України, в редакції чинній на час ухвалення рішення, яка підлягає застосуванню до спірних правовідносин. Суд вважає, що відповідач не довів наявність поважних причин, з яких він пропустив строк звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 24.06.2016 року. Суд констатує, що дії відповідача мають характер зловживання процесуальними правами і направленні на те, щоб домогтися повторного розгляду справи зі спливом значного проміжку часу, що є неприпустим і нівелює принцип юридичної визначеності у цивільних правовідносинах. Таким чином, в задоволенні клопотання відповідача про поновлення строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суд відмовляє за безпідставністю, а заяву про перегляд заочного рішення залишає без розгляду у зв`язку з пропуском строку, встановленого законом для її подання.

Керуючись ст. ст. 69, 72, 228, 287-289 ЦПК України, ст. ст. 3, 126, 127, 284 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу- залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: А.Я. Волчко