Провадження №2-во/447/15/20
Справа №447/936/14-ц
У Х В А Л А

04.01.2021 Миколаївський районний суд Львівської області у складі судді Павліва В.Р., за участю секретаря судового засідання Волківської-Любінської Н.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Миколаєві Львівської області заяву представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

28.12.2020 представник позивачки ОСОБА_3 подав до суду заяву про виправлення описки у судовому рішенні Миколаївського районного суду Львівської області від 15.07.2014 у справі №447/936/14, яким розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 25.10.2008 виконавчим комітетом Новороздільської міської ради Львівської області, актовий запис №124.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може за заявою учасників справи виправити допущені у судовому рішенні описки.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму ВСУ про виправлення описки в ухвалі суду від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Представник позивачки у заяві вказав, що згідно паспорта громадянина України прізвище позивачки значиться як « ОСОБА_4 ». Однак, копії вказаного паспорта до суду не подав.

Крім цього, представник позивача вказав, що відповідно до правопису (правопис власних назв) жіночі прізвища на приголосний та «о» не відмінюються.

Проте, згідно правил українського правопису, слід розрізняти прізвища іменникового та прикметникового типу на із суфіксами -ин-, -ін-(-їн-), -ов-, -ев-(-єв-). Жіночі прізвища цього типу в називному відмінку мають закінчення -а: ОСОБА_4 , в родовому -ої: Бєляєвої, орудному ою: ОСОБА_4 .

Перевіривши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви представника позивачки.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії даної ухвали до Львівського апеляційного суду через Миколаївський районний суд Львівської області.

Суддя : Павлів В. Р.