Справа № 276/2034/19
Провадження по справі №2/276/396/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2021 року смт. Хорошів

Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Збаражського А.М.,

за участю секретаря судового засідання Ігнатенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хорошівської селищної ради про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом, мотивуючи заявлені вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина доскладу якої, в тому числі, також, входить житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач прийняла спадщину відповідно до вимог чинного законодавства. Звернувшись до державного нотаріуса для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 отримала відмову, оскільки право власності на житловий будинок за спадкодавцем не зареєстровано у встановленому законом порядку.

Позивач просить суд визнати за нею, в порядку спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 05 жовтня 2020 року відкрито провадження в справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 12.07.2021 року у цивільній справі №276/2034/19 замінено відповідача, Радицьку сільську раду на належного - Хорошівську селищну раду;закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання позивач не з`явилась, надіславши до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник відповідача, Хорошівської селищної ради, в судове засідання не з`явився, селищний голова подав до суду заяву про проведення судового засідання за відсутності представника селищної ради, зазначив що позовні вимоги визнають.

Згідно частини 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Стаття 263 ЦПК України, регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених статтею 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Дослідивши письмові докази надані позивачем, суд вважає за необхідне позов задовольнити з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 20.12.2018 року відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві (а.сп.5).

Відповідно до довідки виконавчого комітету Радицької сільської ради Хорошівського району Житомисрької області №322 від 11.07.2019 року, згідно запису погосподарської книги №3 Радицької сільської ради, особовий рахунок № НОМЕР_2 за 2016-2020 роки, житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (до перейменування Володарсько-Волинського району) рахується за громадянкою - ОСОБА_2 (а.сп.13).

Відповідно до довідки КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради №159 від 24.07.2019, згідно наявних даних, що знаходяться в матеріалах інвентаризаційної справи № 3, станом на 31.12.2012 року за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на нерухоме майно не зареєстровано (а.сп.14).

Відповідно до копії технічного паспорту, виготовленого КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради, інвентаризаційна справа №3, замовником якого є ОСОБА_1 , загальна площа приміщень житлового будинку АДРЕСА_1 складає 55,5 кв.м. (а.сп. 9-11).

Відповідно до звіту №191112/99-Л про проведення оцінки ринкової вартості житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , вартість обєкта оцінки становить 20 210 грн. (а.сп.7-8).

На виконання ухвали суду від 17.02.2021 року, з Вишневої міської державної нотаріальної контори витребувано належним чином завірену копію спадкової справи, зареєстрованої у Спадковому реєстрі за №63986290 (номер у нотаріуса 78/2019), заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з дослідженими матеріалами спадкової справи №78/2019, спадкоємцями за законом на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , є позивач, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно з дослідженими матеріалами спадкової справи №78/2019, спадкоємцями на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , а саме позивачем, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , 29.08.2019 року укладено договір про поділ спадщини, який посвідчено державним нотаріусом Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області Білінець О.П., та зареєстрований в реєстрі за №2-1021, відповідно до умов якого, ОСОБА_1 переходить право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Звернувшись до державного нотаріуса Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області Білінець О.П. для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 отримала відмову, оскільки право власності на житловий будинок не зареєстровано за спадкодавцем у встановленому законом порядку (а.сп.4).

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав і обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або заповітом.

Згідно ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця.

Як убачається з ч. 5 ст. 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Право власності на нерухоме майно виникає у спадкоємця лише з моменту державної реєстрації цього майна (ч. 2 ст. 1299 ЦК України).

Право власності на нерухоме майно може бути оформлене на ім`я особи, яка померла у разі наявності документів, які б підтвердили право власності на майно цієї особи. У випадку відсутності таких документів порушене питання вирішується у судовому порядку.

Відповідно до вимог ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, тобто зміна власника майна, що підлягає державній реєстрації, неможлива без перереєстрації права власності. Тому свідоцтво про право на спадщину є обов`язковим, коли об`єктом спадкування є нерухоме майно, що підлягає обов`язковій державній реєстрації.

В судовому засіданні встановлено, що позивач, як спадкоємець за законом, через відсутність реєстрації права власності на нерухоме майно за спадкодавцем, не може реалізувати своє право на спадкування після померлої ОСОБА_2 .

Відповідно до статті 1 першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенції) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини під майном також розуміються майнові права.

Згідно зі ст. 8 Конвенції, кожен має право на повагу до свого приватного та сімейного життя, до свого житла та кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Відсутність належним чином оформлених майнових прав за спадкодавцем, та як наслідок, неможливість їх успадкування має розцінюватися як невиправдане втручання в приватну сферу особи, є порушенням її прав, які потребують захисту в судовому порядку, а тому ефективним способом захисту, який є адекватним змісту порушеного права і не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України), є саме визнання права власності на спірне нерухоме майно за позивачем в порядку спадкування за заповітом.

Як спадкоємець, що прийняв спадщину, позивач має право на оформлення спадкових прав, тому позовні вимоги підлягають до задоволення, порушене право позивача підлягає судовому захисту. Визнання права власності за позивачем на нерухоме майно буде відповідати принципу пропорційності в питанні захисту прав позивача, як спадкоємця.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 19, 76 - 81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263 - 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Хорошівської селищної ради про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , в порядку спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_3 .

Відповідач: Хорошівська селищна рада, адреса місцязнаходження: смт. Хорошів, вул. Героїв України, 13, Хорошівський район, Житомирська область; .

Суддя А.М. Збаражський