_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/874/21
УХВАЛА

09.11.2021 року

Київський районний суд м. Одеси:

головуючого судді Маломуж А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Одеса заяву позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог та залучення співвідповідачів за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про скасування права власності,-

ВСТАНОВИВ:

29.10.2020 року позивачі звернулись до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_3 про скасування права власності.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Маломуж А.І.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 04.12.2020 року відкрито провадження у вказаній справі.

19.05.2021 року до суду надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили постанови Одеського окружного адміністративного суду від 14.12.2017 року у адміністративній справі № 815/4386/15 за позовом ОСОБА_1 до Управління державної реєстрації юридичного департаменту ОМР, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання протиправними дій, скасування рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, свідоцтва про право власності.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 20.05.2021 року зупинено провадження у цивільній справі за № 947/31411/20 за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про скасування права власності до набрання законної сили постанови Одеського окружного адміністративного суду від 14.12.2017 року у адміністративній справі № 815/4386/15 за позовом ОСОБА_1 до Управління державної реєстрації юридичного департаменту ОМР, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання протиправними дій, скасування рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, свідоцтва про право власності.

14.06.2021 року до суду надійшло клопотання від представника відповідача про поновлення провадження у справі.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 16.06.2021 поновлено провадження у справі.

22.10.2021 року позивач через канцелярію суду подав заяву про збільшення розміру позовних вимог, вказуючи, що окрім скасування права приватної власності, ще виникла необхідність скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, з відкриттям розділу та видачею Свідоцтва про право власності, прийняте державним реєстратором прав на нерухоме майно, щодо реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна, за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна № 01 - житловий будинок, розташований за адресою АДРЕСА_2 , власниками в рівних частках кожний, Ѕ часток якого є ОСОБА_5 та ОСОБА_4 ; застосувати правові наслідки скасування права власності ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на об`єкт нерухомого майна, за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна № 01 - житловий будинок, розташований за адресою АДРЕСА_2 , шляхом визнання недійсними: договір купівлі-продажу 1/2 частки житлового будинку розташованого за адресою АДРЕСА_2 зареєстрованому в реєстрі № 739; договір купівлі-продажу Ѕ частки житлового будинку розташованого за адресою АДРЕСА_2 зареєстрованому в реєстрі № 737; договір дарування Ѕ частки житлового будинку розташованого за адресою АДРЕСА_2 зареєстрованому в реєстрі № 1037; договір дарування Ѕ частки житлового будинку розташованого за адресою АДРЕСА_2 зареєстрованому в реєстрі № 1040.

Суд, вивчивши подану заяву про збільшення розміру позовних вимог, заслухавши пояснення представників сторін у справі, зробив такі висновки.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Аналогічний висновок було викладено у постанові Верховного Суду від 09 липня 2020 року у справі №922/404/19.

З огляду на презюмоване право позивача, суд вбачає, що такий може збільшити розмір або зменшити розмір позовної вимоги, яка перебуває на розгляду у суді, що характеризується саме кількісною характеристикою позовної вимоги.

Однак, із поданої позивачем заяви про збільшення розміру позовних вимог вбачається, що позивач ставить перед судом питання про розгляд поряд із наявною позовною вимогою про скасування права приватної власності, ще і нових окремих позовних вимог про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, з відкриттям розділу та видачею Свідоцтва про право власності, прийняте державним реєстратором прав на нерухоме майно, щодо реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна, за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна № 01 - житловий будинок, розташований за адресою АДРЕСА_2 , власниками в рівних частках кожний, Ѕ часток якого є ОСОБА_5 та ОСОБА_4 ; застосувати правові наслідки скасування права власності ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на об`єкт нерухомого майна, за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна № 01 - житловий будинок, розташований за адресою АДРЕСА_2 , шляхом визнання недійсними: договір купівлі-продажу 1/2 частки житлового будинку розташованого за адресою АДРЕСА_2 зареєстрованому в реєстрі № 739; договір купівлі-продажу Ѕ частки житлового будинку розташованого за адресою АДРЕСА_2 зареєстрованому в реєстрі № 737; договір дарування Ѕ частки житлового будинку розташованого за адресою АДРЕСА_2 зареєстрованому в реєстрі № 1037; договір дарування Ѕ частки житлового будинку розташованого за адресою АДРЕСА_2 зареєстрованому в реєстрі № 1040.

Суд також при вирішенні даного питання спирається на правову позицію Верховного Суду, сформованою у постановах від 10.12.2019 № 923/1061/18, 23.01.2020 № 925/186/19, які однозначно вказують на правильне розуміння права на збільшення розміру позовних вимог, як на кількісну характеристику вимог, які уже наявні у позові, а не як можливість спільного розгляду нових самостійних вимог із уже наявними у позові вимогами.

Окрім того, одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. При цьому у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Аналогічну за змістом правову позицію викладено Верховним Судом, зокрема у своїй постанові від 22.01.2020 року у справі №826/19197/16.

З огляду на вказане, суд не вбачає підстав для прийняття для спільного розгляду поданої позивачем заяви про збільшення розміру позовних вимог, а відтак подану заяву слід повернути позивачу.

Щодо клопотання про залучення співвідповідачів, суд зазначає, на те, що заяву про збільшення позовних вимог було повернуто пощивачам, вимоги до зазначених осію не ставляться, а тому суд вважає недоцільно залучати їх до участі у справі в якості співвідповідачів.

На підставі вказаного, керуючись ст.ст. 49, 258-261, 353-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У прийнятті заяви позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про скасування права власності - відмовити та повернути подану заяву позивачам.

У задоволенні клопотання про залучення співвідповідачів відмовити.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлено 10.11.2021 року.

Суддя Маломуж А. І.