Справа № 755/8109/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" листопада 2021 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі: головуючого судді - Гаврилової О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електроенергію, -

в с т а н о в и в:

Представник ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію.

Згідно заявлених вимог, представник позивача просить суд стягнути зі ОСОБА_1 на користь позивача 11 381,14 грн вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил (акт №03727).

Вимоги позову обґрунтовані тим, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» та здійснює постачання електричної енергії місцевими (локальними) електромережами. 09 жовтня 2017 року за адресою відповідача представниками РЕМ «Східний» було виявлено порушення п.п. 9, 18, 32 ПКЕЕН: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. На підставі виявлених порушень було складено акт про порушення №03727. У відповідності до вимог ПКЕЕН відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення. Комісією було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії відповідно п.3.3 Методики за формулою 2.7, нарахована сума становить 11 381,14 грн. Станом на 01 травня

2020 вартість не облікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем Правил у сумі 11 381,14 грн не сплачено. Оскільки відповідачем не виконані зобов`язання, позивач змушений звернутися до суду за захистом порушеного права.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 18 червня 2020 року відкрито провадження в даній цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

05 жовтня 2020 року позивачем отримано копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Копію вказаної ухвали суду з копією позовної заяви та доданими до неї документами відповідачем отримано не було, конверт разом з копією ухвали суду про відкриття провадження та додатками повернувся до суду із відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

14 вересня 2020 року на адресу відповідача повторно було направлено копію ухвали суду про відкриття провадження у справі з копією позовної заяви та доданими до неї документами, яка на час ухвалення даного рішення відповідачем також не отримані та конверт разом з документами повернувся до суду із відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Відповідач не скористалась своїм правом та не направила до суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти неї.

Позивачем до суду додаткових заяв, пояснень також подано не було.

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України.

Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», затвердженого 22 грудня 2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом (а.с. 7-10).

Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312, затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії, якими врегульовано відносини між громадянами та енергопостачальниками та питання, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Наявність відносин між сторонами, отже і виникнення цивільних прав та обов`язків, підтверджується діями сторін: постачальник надає послуги з надання електричної енергії, надсилає споживачу платіжні документи (рахунки) на оплату спожитої енергії, а споживач має здійснювати оплату виставлених рахунків.

Відповідно до п.2 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року

№ 312, укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою.

Відповідно до п.п. 1.1.1 п. 1.1 Правил, ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Згідно п.п. 1.1.2 п. 1.1 Правил, споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа-підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання; субспоживач - споживач, електроустановки якого приєднані до технологічних електричних мереж основного споживача.

Відповідно до п.п. 2.1.1 п. 2.1 Правил, результатом розподілу (передачі) електричної енергії на роздрібному ринку є забезпечення можливості отримання відповідним суб`єктом роздрібного ринку електричної енергії необхідного обсягу електричної енергії та рівня електричної потужності із забезпеченням параметрів якості електропостачання, які відповідають установленим стандартам, та категорії надійності електрозабезпечення відповідно до договору в точках приєднання електроустановок учасників роздрібного ринку.

03 червня 2016 року між ПАТ «Київенерго» та ОСОБА_1 укладено договір №3 про користування електричною енергією, відповідно до умов якого енергопостачальник взяв на себе зобов`язання надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 5 кВт електроустановок споживачеві, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а споживач зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором (а.с. 11).

Як убачається з виписки по особовій картці споживача (особовий рахунок № НОМЕР_1 ), станом на травень 2020 року за вказаним особовим рахунком сальдо за спожиту електричну енергію становить 0,00 грн. (а.с. 12-15).

Разом з тим, згідно наряду - допуску (для виконання робіт з відключення в електроустановках), РЕМ «Східний» СВП «Київські електричні мережі», споживача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , 21 березня

2017 року відключали від клемника лічильника фазний провід у зв`язку із заборгованістю в розмірі 1 107,19 грн (а.с. 21). Вказана заборгованість на відповідну дату відображена у виписці (а.с. 14).

26 квітня 2017 року за адресою: АДРЕСА_1 , самовільне позаоблікове підключення демонтовано, зразок накиду кабель мідь упаковано в пакет відправлено на комісію, лічильник квартири АДРЕСА_2 залишено у відключеному стані, електропостачання квартири АДРЕСА_2 припинено повністю, що підтверджується актом про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) №37728 від 26 квітня 2017 року (а.с. 19).

09 жовтня 2017 року за адресою: АДРЕСА_1 , представниками ПАТ «Київенерго» складено акт про порушення №03727, яким встановлено порушення статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 9, 18, 32 ПКЕЕН - самовільне підключення електроустановок струмоприймачів до електричної мережі, поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. Акт підписано представниками позивача та свідком (а.с. 16), акт містить відмітку про відсутність споживача (а.с. 16зворот).

Згідно додатку до акта про порушення №03727 від 09 жовтня 2017 року, при рейдовій перевірці 09 жовтня 2017 року за адресою

АДРЕСА_1 було виявлено, що електропостачання струмоприймачів даної квартири здійснюється по самовільно прокладеній споживачем лінії 0,22 кв, поза розрахунковим приладом обліку. Прилад обліку опломбовано у відключеному стані. Самовільне підключення виконано від фазної та нульової колодок у поверхневому щиті другого поверху та прямує одразу в квартиру АДРЕСА_2 . Виявити дане порушення при контрольному огляді можливостей не було, оскільки місце (точка) самовільного підключення було закрито захисною панеллю. Обстеження розпочато приблизно о 10 годині 40 хвилин. Споживач відсутній на момент перевірки. представник ЖЕД-412 не зміг повідомити номер телефону та тимчасове місце перебування даного споживача. Про виявлене складено акт про порушення, проводилась фотофиксація, зразок проводу самовільного позаоблікового підключення поміщено в пакет на розгляд комісії (а.с. 21).

Того ж дня, за адресою: АДРЕСА_1 , самовільне позаоблікове підключення демонтовано, зразок накиду упаковано в пакет, відправлено на комісію, лічильник квартири АДРЕСА_2 залишено у відключеному стані, електропостачання квартири АДРЕСА_2 припинено повністю, що підтверджується актом про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) №03727 від 09 жовтня 2017 року (а.с. 18).

Відповідно до змісту пунктів 9, 18, 32 Правил користування електричною енергією населення, що діяли на час виявлення правопорушення, споживання електричної енергії без засобів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. Якщо виникає необхідність тимчасового використання електричної енергії для виконання побутовим споживачем робіт протягом декількох годин або діб і встановлення засобу обліку недоцільно або неможливо, побутовий споживач повинен звернутися за відповідним дозволом на тимчасове облікове використання електричної енергії до енергопостачальника та укласти з ним договір. У разі необхідності використання електричної енергії без встановлення засобу обліку (для виконання тимчасових робіт) побутовий споживач оплачує спожиту електричну енергію на підставі договору про тимчасове безоблікове користування електричною енергією, який оформляється під час отримання побутовим споживачем відповідного дозволу енергопостачальника.

Згідно п. 48 Правил користування електричною енергією населення, що діяли на час виявлення правопорушення, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.

Пунктом 53 Правил користування електричною енергією населення передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право, відповідно до постанови «Про затвердження Методики обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 р. № 562, визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача.

Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності.

Положеннями статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» визначено обов`язки та відповідальність споживачів енергії, відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

11 жовтня 2017 року позивачем направлено на адресу ОСОБА_1 лист щодо засідання комісії з розгляду акту порушення ПКЕЕН №03727 від 09 жовтня 2017 року

(а.с. 24, 26-27).

Відповідно до протоколу №1813 від 06 листопада 2017 року засідання комісії по розгляду акта про порушення №03727 від 09 жовтня 2017 року, комісією №1 з розгляду актів про порушення споживачами ПКЕЕН прийнято рішення: нарахування провести згідно з пунктом №3.3 та за формулою №2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН). Потужність 5,346 кВТ, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 годин, період нарахування з 27 квітня 2017 року по 09 жовтня 2017 року, всього підлягає до сплати: за недовраховану електроенергію 11 381,14 грн (а.с. 22), що також підтверджується розрахунком обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом від 09 жовтня 2017 року №03727 (а.с. 23).

07 листопада 2017 року позивачем на адресу ОСОБА_1 було направлено вимогу щодо сплати вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 11 381,14 грн (а.с.25).

Доказів сплати за вимогою в добровільному порядку відповідачем суду не надано.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, враховуючи доведеність порушення відповідачем ПКЕЕН, відсутності будь-яких заперечень щодо позовних вимог позивача суд приходить до висновку про задоволення позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електроенергію.

В порядку ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 2 102,00 грн, який був сплачений позивачем при зверненні до суду з даним позовом.

Керуючись ст.ст. 526, 610, 612, 625, 638, 642, 714 Цивільного кодексу України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про електроенергетику», Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами користування електричною енергією населення, 2, 4, 10, 12, 13, 76-81, 89, 141, 247, 258, 259, 263-265, 274, 279, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в :

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (місцезнаходження: м. Київ, вул. Новокостянтинівська, буд. 20,

) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зазначене в позовній заяві місце проживання: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію - задовольнити.

Стягнути зі ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил, у розмірі 11 381,14 грн та судові витрати по сплаті судового збору - 2 102,00 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: