Ухвала

09 листопада 2021 року

м. Київ

справа № 759/12137/18

провадження № 61-7644св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників цивільну справу за позовом заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 8 в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору дарування квартири, визнання спадщини відумерлою, скасування рішення про державну реєстрацію та витребування майна з чужого незаконного володіння,

за касаційною скаргою адвоката Молодої Олени Михайлівни як представника ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 01 квітня 2021 року у складі колегії суддів: Ящук Т. І., Немировської О. В., Чобіток А. О.,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2018 року заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 8 в інтересах Київської міської Ради звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати недійсним договір дарування квартири, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Меліховою О. В. 24 лютого 2006 року за № 2483;

визнати спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме - квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 33,5 кв. м, житловою площею 17 кв. м, - відумерлою;

скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на нерухоме майно від 05 жовтня 2017 року № 22682337, відповідно до якого до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про право власності ОСОБА_1 на нерухоме майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000;

витребувати із незаконного володіння ОСОБА_1 на користь територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 33,5 кв. м, житловою площею 17 кв. м, загальною вартістю 498 527 грн.

Святошинський районний суд м. Києва рішенням від 17 серпня 2020 року позов задовольнив частково. Визнав недійсним договір дарування квартири, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Меліховою О. В. 24 лютого 2006 року, що зареєстрований в реєстрі за № 2483. Визнав спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка складається з житлового приміщення квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 33,5 кв. м, житловою площею 17 кв. м, відумерлою. В решті позову відмовив.

Київський апеляційний суд постановою від 01 квітня 2021 року рішення Святошинського районного суду м. Києва від 17 серпня 2020 року в частині задоволення позовних вимог про визнання недійсним договору дарування квартири скасував та в цій частині ухвалив нове рішення, яким у задоволенні позову відмовив. Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 17 серпня 2020 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог про скасування рішення про державну реєстрацію та витребування майна з чужого незаконного володіння скасував та в цій частині ухвалив нове рішення, яким витребував із володіння ОСОБА_1 на користь територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 33,5 кв. м, житловою площею 17 кв. м, загальною вартістю 498 527 грн. В задоволенні позовних вимог про скасування рішення про державну реєстрацію відмовив. Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 17 серпня 2020 року в частині задоволення позовних вимог про визнання відумерлою спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка складається з житлового приміщення квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 33,5 кв. м залишив без змін. Вирішив питання про розподіл судових витрат.

У касаційній скарзі, поданій до Верховного Суду 05 травня 2021 року, адвоката Молодої О. М. як представника ОСОБА_1 просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 01 квітня 2021 року та залишити позов без розгляду.

Ухвалою Верховного Суду від 03 червня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

10 червня 2021 року справа надійшла до Верховного Суду.

Частиною другою статті 389 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 8 в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору дарування квартири, визнання спадщини відумерлою, скасування рішення про державну реєстрацію та витребування майна з чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою адвоката Молодої Олени Михайлівни як представника ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 01 квітня 2021 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії із п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов