судді Чернівецького апеляційного суду Одинака Олександра Олександровича у цивільній справі за позовом Чернівецької міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків
09 листопада 2021 року м. Чернівці
справа № 726/700/20
Чернівецька міська рада звернулися до суду з позовом.
Просила стягнути з ОСОБА_1 на користь Чернівецької міської ради 424187 гривень 40 копійок в рахунок відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди.
Рішенням Першотравневого районного суду міста Чернівці від 25 червня 2021 року в позові Чернівецької міської ради відмовлено.

На зазначене рішення Чернівецькою міською радою подана апеляційна скарга.

Постановою апеляційного суду Чернівецької області від 9 листопада 2021 року рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 25 червня 2021 року скасоване. Позов Чернівецької міської ради задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Чернівецької міської ради 424187 гривень 40 копійок в рахунок відшкодування збитків.

Вважаю, що суд апеляційної інстанції ухвалив рішення з порушенням норм матеріального права.

Як вбачається з матеріалів справи відповідач ОСОБА_1 придбав з прилюдних торгів адмінбудівлю, яка розташована по АДРЕСА_1 , загальною площею 464,10 кв.м. зі ступенем готовності об`єкту 99% (дев`яносто дев`ять відсотків), відповідно до свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 2 червня 2018 року, зареєстрованого в реєстрі під № 599.

Згідно рішення Садгірського районного суду м. Чернівці від 5 жовтня 2018 року у справі №726/1920/18 за ОСОБА_1 визнано право власності на комерційну нежитлову будівлю яка розташована по АДРЕСА_1 .

На думку позивача ОСОБА_1 заподіяв Чернівецькій міській раді збитки у вигляді упущеної вигоди в розмірі 424187 гривень 40 копійок в результаті незаконної бездіяльності, яка полягає в тому, що ним як забудовником в порушення вимог Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Чернівців, яке затверджене рішенням Чернівецької міської ради від 24 грудня 2015 року №54, не були сплачені кошти на розвиток інфраструктури міста Чернівці.

Ухвалюючи рішення у справі суд апеляційної інстанції не врахував наступні обставини.

Предметом спору є стягнення коштів, що є збитками, які понесла Чернівецька міська рада у зв`язку із несплатою в добровільному порядку відповідачем коштів пайової участі і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Чернівці відповідно до ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 22 Цивільного кодексу України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).

Загальні правила відшкодування завданої особі недоговірної шкоди встановлені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відшкодування збитків є одним із видів цивільно-правової або господарсько-правової відповідальності, для застосування якої необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності особи); шкідливого результату такої поведінки - збитків; причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного з елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не наступає.

При цьому, на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками.

Отже, враховуючи те, що сторони у цій справі не перебувають між собою в договірних відносинах, а позовні вимоги стосуються стягнення позадоговірної шкоди до спірних правовідносин підлягають застосуванню положення статті 1166 Цивільного кодексу України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" (надалі - Закон).

За статтею 1 Закону замовником будівництва визначається фізична або юридична особа, яка має намір забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок), і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до частини 2 статті 40 Закону (чинної на момент виникнення спірних правовідносин ) замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту відповідно до частини 3 статті 40 цього ж Закону полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Згідно ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», які затверджені наказом від 04.06.2014 № 163 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово -комунального господарства України:

- нове будівництво - будівництво будинків, будівель, споруд, їх комплексів, що здійснюється з метою створення об`єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, в тому числі добудова зупинених об`єктів незавершеного будівництва;

Згідно статті 1 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками.

У разі зміни замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту зменшується на суму коштів, сплачених попереднім замовником відповідно до укладеного ним договору про пайову участь.

Пунктом 1.4.2. Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Чернівців , яке затверджене рішенням Чернівецької міської ради від 24.12.2015р. №54, дія Положення поширюється на замовників, які здійснили будівництво (реконструкцію, капітальний ремонт) об`єктів, при цьому, не уклавши договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Чернівців, або здають (здали) їх в експлуатацію після набрання чинності Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», не надавши своєчасно належним чином у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) до Уповноваженого органу містобудування та архітектури щодо здійснення такого будівництва (самовільно збудовані об`єкти) і при спорудженні яких не було вирішене питання прийняття пайової участі.

З матеріалів справи вбачається, що в результаті купівлі ОСОБА_1 з прилюдних торгів адмінбудівлі, яка розташована по АДРЕСА_1 , загальною площею 464,10 кв.м. зі ступенем готовності 99% (дев`яносто дев`ять відсотків) відбулася заміна замовника вказаного будівництва.

Відповідно до положень статей 1, 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», які затверджені наказом від 04.06.2014 № 163 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово -комунального господарства України, Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Чернівців , яке затверджене рішенням Чернівецької міської ради від 24.12.2015р. №54, у попереднього замовника, який здійснив будівництво адмінбудівлі, яка розташована по АДРЕСА_1 , загальною площею 464,10 кв.м. зі ступенем готовності об`єкту 99% був обов`язок укласти з Чернівецькою міською радою договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Чернівці який він не виконав в результаті чого заподіяв позивачу майнову шкоду у вигляді упущеної вигоди в розмірі 99 відсотків від вартості будівництва

У ОСОБА_1 , як нового замовника будівництва, відповідно до положень вищевказаних норм права, також виник обов`язок укласти з Чернівецькою міською радою договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Чернівці.

Однак предметом цього договору мала бути пайова участь у розвитку інфраструктури міста Чернівці пов`язана з добудовою незавершеного будівництва адмінбудівлі, яка розташована по АДРЕСА_1 .

При цьому пайова участь мала визначатись в розмірі одного відсотка від кошторисної вартості будівництва вищевказаного нерухомого майна.

За таких обставин у суду апеляційної інстанції не було підстав для стягнення з ОСОБА_1 на користь Чернівецької міської ради майнової шкоди в розмірі, яка визначена позивачем.

Суд апеляційної інстанції в порушення правил статті 1166 ЦК України стягнув з відповідача на користь позивача грошові кошти в рахунок відшкодування шкоди, яка була заподіяна позивачу іншим замовником вищевказаного будівництва.

Суддя Чернівецького

апеляційного суду О.О. Одинак