СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/7246/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2021 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Коваль О.А., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,

В С ТА Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 1 ст. 175 ЦПК України позивач викладає у позовній заяві свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно позовних вимог позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованості за договором позики разом з індексом інфляції, 3% річних, обгрунтовуючи вимоги тим, що відповідач в порушення укладеного з позивачем договору позики не повернув у визначені строки суму боргу у розмірі 3 646 400 грн., тоді як згідно наданої суду розписки вбачається окрім зазначеного обов"зок відповідача на передання позивачу нової технічної умови приєднання по об"єкту за адресою: АДРЕСА_1, яка не буде перевищувати 7000000 грн..

З огляду на зазначене, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, оскільки такі є незрозумілими.

Так, згідно ст. 1046 Цивільного кодексу України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

Тобто, за договором позики у позичальника виникає лише один обов"язок, зокрема повернення грошових коштів або інших речей того ж роду та такої ж якості, тоді як в наданій суду розписці мова йде ще про передання позикодавцю нової технічної умови приєднання по об"єкту за адресою: АДРЕСА_1 , що необхідно уточнити, вказавши справжню правову природу укладеного договору.

Так, досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, незалежно від найменування документа, і залежно від установлених результатів робити відповідні правові висновки. Правова позиція Судової палати у цивільних справах ВСУ від 18 вересня 2013 року № 6-63цс13.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне надати строк для усунення вищенаведених недоліків позовної заяви.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 десять днів строку для усунення недоліків позовної заяви з моменту отримання копії ухвали.

В разі невиконання ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Коваль О.А.