КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2021 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 761/47769/19

провадження номер: 22-ц/824/8998/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Верланова С.М. (суддя - доповідач),

суддів: Мережко М.В., Савченка С.І.,

за участю секретаря - Орел П.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника акціонерного товариства «Ідея Банк» - адвоката Заставної Ольги Василівни на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 24 березня 2021 року у складі судді Макаренко І.О., у цивільній справі за позовом акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: Третя Київська державна нотаріальна контора, про стягнення боргу за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2019 року акціонерне товариство «Ідея Банк» (далі - АТ «Ідея Банк») звернулось до суду з указаним позовом, у якому просило стягнути із ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за кредитним договором у розмірі 13 547 грн 01 коп. та судові витрати.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 24 березня 2021 рокупозовну заяву АТ «Ідея Банк» залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник АТ «Ідея Банк» - адвокат Заставна О.В. подала апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що 16 березня 2021 року представником АТ «Ідея Банк» було надіслано на адресу суду першої інстанції клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції і додатково сканкопію цього клопотання було надіслано на офіційну електронну адресу суду, що свідчить про дотримання позивачем строків, передбачених ч.8 ст.212 ЦПК України, для звернення суду з подібним клопотанням. Зазначає, що висновок суду про отримання вказаного клопотання позивача лише 24 березня 2021 року спростовується інформацією з офіційного сайту ПАТ «Укрпошта» за трекінгом відправлення 963, з якого вбачається, що клопотання отримано судом 20 березня 2021 року. Крім того, у вказаному клопотанні позивача було чітко зазначено про проведення відеоконференції в приміщенні Львівського апеляційного суду, а не поза межами суду, як помилково зазначено судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі.

Вказує, що судом не враховано, що обов`язок надіслання заяви про проведення судового засідання в режимі відеоконференції іншим учасникам справи існує лише у випадку, якщо учасник справи має намір брати участь у такому поза межами приміщення суду. Проте AT «Ідея Банк» мало намір взяти участь у судовому засіданні в приміщенні суду. Тому вважає, що у даному випадку відсутність факту надіслання клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщені суду іншим учасникам справи не є підставою для відмови у його задоволенні чи повернення такого позивачу.

Зазначає, що суд не звернув уваги на те, що у позовній заяві AT «Ідея Банк» просило проводити розгляд справи за відсутності представника позивача та за наявними в матеріалах справи доказами, тому у суду були відсутні підстави залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України. Вказує, що визнавши явку позивача обов`язковою для з`ясування думки позивача щодо заочного розгляду справи, суд звернув уваги на те, що у позовній заяві AT «Ідея Банк» зазначило, що проти заочного розгляду справи не заперечує. Зазначає, що залишивши позов без розгляду, суд першої інстанції обмежив право AT «Ідея Банк» в доступі до правосуддя.

Відповідач ОСОБА_1 не скористався своїм правом на подання до суду відзиву на апеляційну скаргу, своїх заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги до апеляційного суду не направив.

Згідно з ч.3 ст.360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції.

Представник позивача AT «Ідея Банк» у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений апеляційним судом належним чином шляхом направлення 18 жовтня 2021 року судової повістки на офіційну електронну адресу AT «Ідея Банк», яка того ж дня була доставлена (а.с.164-165).

Згідно з ч.6 ст.128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до п.2 ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився. 12 жовтня 2021 року апеляційним судом була направлена судова повістка про його виклик за наявною у матеріалах справи адресою зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 , та за вказаною позивачем іншою адресою ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 (а.с.166). 21 жовтня 2021 року та 01 листопада 2021 року на адресу Київського апеляційного суду повернулися конверти із судовими повістками, адресованими ОСОБА_1 за вказаними вище адресами, які повернуто поштовим відділенням з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.170-173), що у свою чергу вважається врученням судової повістки відповідно до п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України.

Також 25 жовтня 2021 року відповідач ОСОБА_1 був повідомлений судом про дату, час і місце розгляду справи засобами телефонного зв`язку (а.с.167).

За таких обставин сторони у справі вважаються належним чином повідомлені про розгляд справи.

26 липня 2021 року на офіційну електронну адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи на іншу дату після 28 листопада 2021 року, у зв`язку з відсутністю у нього можливості бути присутнім у судовому засіданні (а.с.174).

Однак, будь-яких доказів на підтвердження обставин неможливості ОСОБА_1 бути присутнім у судовому засідання 02 листопада 2021 року відповідач апеляційному суду не надав, а відтак колегія суддів вважає, що відсутні підстави вважати поважними причини його неявки.

Зважаючи на вимоги ч.2 ст.372 ЦПК України, якою передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, колегія суддів визнала неявку учасників справи такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст.376 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно з положеннями ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Однак суд першої інстанції належним чином вимог закону не виконав, прийняв судове рішення без дотримання норм процесуального права.

З матеріалів справи вбачається, що у грудні 2019 року АТ «Ідея Банк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Третя Київська державна нотаріальна контора, у якому просило стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за кредитним договором у розмірі 13 547 грн 01 коп.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 31 березня 2020 року відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче засідання на 27 квітня 2020 року о 13 год 30 хв.

11 серпня 2020 року ухвалою суду першої інстанції закінчено підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду на 13 жовтня 2020 року 13 год 00 хв.

У подальшому, у зв`язку з неявкою сторін судом першої інстанції призначались судові засідання на 01 грудня 2020 року о 13 год 00 хв., 21 січня 2021 року о 13 год 30 хв., 01 березня 2021 року об 11 год 30 хв.,

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 01 березня 2021 року, занесеною до протоколу судового засідання, явку представника позивача визнано обов`язковою. У судовому засідання оголошено перерву до 24 березня 2021 року на 13 год 30 хв., що підтверджується протоколом судового засідання від 01 березня 2021 року (а.с.110).

03 березня 2021 року судом першої інстанції направлено лист на адресу АТ «Ідея Банк»,у якому зазначено про те, що явку представника АТ «Ідея Банк» у судове засідання, призначене на 24 березня 2021 року о 13 год 30 хв., визнано обов`язковою (а.с.111).

З матеріалів справи вбачається, що 18 березня 2021 року на адресу суду першої інстанції через засоби поштового зв`язку надійшло клопотання представника АТ «Ідея Банк» - адвоката Заставної О.В. від 11 березня 2021 року, в якому представник позивача просила провести судове засідання, призначене на 24 березня 2021 року о 13 год 30 хв. в режимі відеоконференції, забезпечення проведення якої доручити Львівському апеляційному суду (а.с.114).

Залишаючи позовну заяву АТ «Ідея Банк» без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що у судове засідання 24 березня 2021 року представник позивача не з`явився та подав заяву про проведення судового засідання у режимі відеоконференції у день розгляду справи 24 березня 2021 року, до якого не додано підтвердження його надсилання іншим учасникам справи, чим порушив вимоги ч.ч.1,2 ст.212 ЦПК України. Суд дійшов висновку, що оскільки станом на день розгляду справи у суду відсутня технічна можливість забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та дотриманням при цьому вимог щодо інформаційної безпеки відеоконференції, то слід відмовити у задоволенні клопотання позивача про участь у судовому засіданні 24 березня 2021 року в режимі відеоконференції. Враховуючи те, що явку позивача визнано обов`язковою та, приймаючи до уваги відсутність можливості з`ясування думки позивача щодо заочного розгляду справи у зв`язку з неявкою відповідача, суд першої інстанції дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі ч.5 ст.223 ЦПК України, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Проте з вказаними висновками суду першої інстанції погодитись не можна з таких підстав.

Згідно з ч.5 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Правовий аналіз наведених вище норм процесуального права свідчить про те, що правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише в разі повторної неявки позивача, який належним чином повідомлений про розгляд справи, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача, явка якого визнана обов`язковою має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Залишаючи позовну заяву АТ «Ідея Банк» без розгляду, суд першої інстанції не здійснив оцінки того, яким чином нез`явлення представника позивача у судове засідання перешкоджає вирішенню спору на підставі наявних у суду матеріалів відповідно до положень ч.3 ст.211 ЦПК України.

До того ж відповідно до п.3 ч.1 ст.210 ЦПК України ухвала суду, що постановляється як окремий документ, складається з мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу.

Тобто, в ухвалі суд першої інстанції зобов`язаний навести мотиви, з яких суд дійшов висновку, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу, оскільки інакше буде порушено вимоги ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як мотивування судового рішення.

Проте суд першої інстанції не навів мотивів того, яким чином нез`явлення представника позивача у судове засідання перешкоджає вирішенню спору на підставі наявних у суду матеріалів.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України особа, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що АТ «Ідея Банк» просило, зокрема, проводити розгляд справи за відсутності представника позивача та за наявними в матеріалах справи доказами і проти заочного розгляду справи не заперечувало.

Тому висновок суду першої інстанції про відсутність можливості з`ясування думки представника позивача щодо заочного розгляду справи, є необґрунтованим.

Крім того, відповідно до положень ч.ч.1-8 ст.212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву. Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом. Свідок, перекладач, спеціаліст, експерт можуть брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно в приміщенні суду.У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання. Копія ухвали про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду негайно надсилається до суду, який зобов`язаний організувати її виконання, та особі, яка братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

З матеріалів справи вбачається, що 12 березня 2021 року представник АТ «Ідея Банк» - адвокат Заставна О.В. засобами поштового зв`язку надіслала на адресу суду першої інстанції клопотання від 11 березня 2021 року, в якому просила провести судове засідання, призначене на 24 березня 2021 року о 13 год 30 хв. в режимі відеоконференції, забезпечення проведення якої доручити Львівському апеляційному суду.

18 березня 2021 року вказане клопотання надійшло на адресу суду першої інстанції та було зареєстроване в канцелярії суду, що підтверджується датою та підписом уповноваженої особи суду на штампі вхідної кореспонденції (а.с.114).

16 березня 2021 року адвокат Заставна О.В. засобами поштового зв`язку надіслала на адресу суду першої інстанції аналогічне клопотання від 16 березня 2021 року, яке було зареєстроване в канцелярії суду 24 березня 2021 року (а.с.118-121).

За таких обставин висновок суду першої інстанції про те, що представник позивача подала заяву про проведення судового засідання у режимі відеоконференції у день розгляду справи 24 березня 2021 року, не ґрунтується на матеріалах справи, оскільки перше клопотання адвоката Заставної О.В. від 11 березня 2021 року про проведення судового засідання 24 березня 2021 року в режимі відеконференції в приміщенні суду було отримано судом першої інстанції 18 березня 2021 року, тобто, раніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

Крім того, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що представник позивача подала заяву про проведення судового засідання у режимі відеоконференції з порушенням вимог ст.212 ЦПК України з тих підстав, що до цього клопотання не додано підтвердження його надсилання іншим учасникам справи, а також, що станом на день розгляду справи у суду відсутня технічна можливість забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та дотриманням при цьому вимог щодо інформаційної безпеки відеоконференції.

Так, згідно з ч.5 ст.212 ЦПК України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

У клопотанні про проведення судового засідання 24 березня 2021 року в режимі відеоконференції представник позивача просила забезпечити проведення відеоконоференції доручити Львіському апеляційному суду.

Тобто, представник позивача заявила клопотання про її участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, що узгоджується з положеннями ч.5 ст.212 ЦПК України, та не є участю у судовому засіванні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відповідно до ч.1 ст.212 ЦПК України.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що ст.212 ЦПК України не передбачено обов`язку учасника справи, який заявив клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, додавати до цього клопотання докази підтвердження його надсилання іншим учасникам справи.

Таким чином, постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч.5 ст.223 ЦПК України, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд першої інстанції допустив порушенням норм процесуального права.

Відповідно до положень ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, тому вона підлягає скасуванню на підставі ст.379 ЦПК України, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника акціонерного товариства «Ідея Банк» - адвоката Заставної Ольги Василівни - задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 24 березня 2021 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів. У випадку проголошення лише вступної і резолютивної частини, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Головуючий

Судді: