ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8489/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" вересня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Якусик О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 28 серпня 2021 року позовну заяву було передано для розгляду судді Якусику О.В.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Зокрема, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обгрунтовує свої вимоги.

Як свідчить зміст позовної заяви, при визначені підсудності вказаного спору ОСОБА_1 керується ч. 9 ст. 28 ЦПК України та зазначає, що оскільки останнім відомим місцем перебування (проживанням) відповідача є квартира АДРЕСА_1 , тому вона звертається до Дарницького районого суду м.Києва.

Як передбачено ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно із відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», наданими на запит суду, відповідач зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 , та у м.Києві не значиться. Вказане унеможливлює встановити підсудність справи Дарницькому районному суду м. Києва та відкрити провадження у справі.

Частиною 9 статті 28 ЦПК України встановлено, що позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Частиною 10 статті 28 ЦПК України передбачає, що позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Згідно з Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» під місцем перебування розуміється адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком не менше шести місяців на рік. Під місцем проживання цей Закон визначає житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає (ст. 3 Закону).

Відповідно до Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою КМУ від 02.03.2016 № 207, реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради, сільським головою (у разі, коли відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не створений), на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради.

Отже, пред`явлення заяви до суду можливе за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або місцем перебування, в даному випадку, враховуючи положення ст. 27, 28 ЦПК України, відповідача.

Згідно з Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», документом, що підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи є довідка про реєстрацію місця проживання або місця перебування, яка видається органом реєстрації особі за її вимогою.

Відтак, виходячи з аналізу статей 27, 28 ЦПК України, позови пред`являються до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування відповідача.

З урахуванням наведеного суддя вважає, що жодних належних доказів про реєстрацію місця проживання відповідача на території Дарницького району м. Києва позивачем не зазанчено та не надано.

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, а саме: зазначення та/або надання доказів про реєстрацію (останню відому) місця проживання (перебування) відповідача на території Дарницького району м. Києва.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Якусик