КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2021 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Крижанівська Г.В.,

секретар Ющенко Я.М.,

за участю:

представника позивача Радзивіл І.О.,

відповідача ОСОБА_1 ,

третьої особи ОСОБА_2 ,

представника третьої особи Тарасенка П.П.,

особи, яка не брала участі

у справі ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційні скарги ОСОБА_2 , Державного підприємства "СЕТАМ" та особи, яка не брала участі у справі, - ОСОБА_3 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 27 квітня 2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до Державного підприємства "СЕТАМ", Товариства з обмеженою відповідальністю "Бортничібуд", Приватного виконавця Турчина Андрія Анатолійовича, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання електронних торгів недійсними,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2020 року ОСОБА_4 звернулася до суду із позовом, у якому просила визнати недійсними електронні торги з реалізації нерухомого майна, а саме: земельної ділянки площею 0,2 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , кадастровий номер :90:033:0250 (далі- Земельна ділянка) організованих державним підприємством «Сетам», що відбулись 12.08.2020 року та оформлені протоколом №496501 від 12.08.2019 року.

В обгрунтування позовних вимог вказувала, що 30.11.2020 року, отримавши інформаційну довідку по земельній ділянці з кадастровим номером 3000000:99:033:0250, дізалася, шо власником земельної ділянки є ОСОБА_2 на підставі Свідоцтва про право власності серія № 815 , виданого 28.08.2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сенюк Мар`яною Василівною.

Підставою виникнення права власності за ОСОБА_5 є проведення 12.08.2020 року ДП «СЕТАМ» електронних торгів по Лоту №434968 з реалізації нерухомого майна, а саме - земельної ділянки.

Разом з тим, позивач вказував, що 08.12.2011 року постановою Окружного адміністративного суду м. Києва по справі №2а-13565/10/2670, ухваленою за позовною заявою ОСОБА_4 до Київської міської ради, треті особи: Головне правління земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради, ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області Копейников І.В., про скасування рішень та визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку, позов задоволено.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва скасовано рішення Київської міської ради № 691/691 від 27.11.2008 року «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 31.03.2005 року №237/2812 «Про передачу громадянам у приватну власність земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель і споруд»; визнано недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку площею 0,1 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_2 , виданого на ім`я ОСОБА_7 Серія КВ №142616 від 19.02.2009 року.

При цьому, оскільки під час розгляду справи в суді ОСОБА_7 здійснила відчуження земельної ділянки ОСОБА_3 , позивач була вимушена звернутись до суду з позовом про визнання недійсним договору купівлі-продажу.

14.05.2013 року рішенням Дарницького Районного суду м. Києва по справі №2-176 за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_6 . ОСОБА_3 , треті особи: Головне Управління земельних ресурсів Київської міської державною адміністрації, Київська міська рада, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гмиря В.В., Київське міське управління юстиції про визнання договір купівлі-продажу недійсним, визнання недійсним та скасування державної реєстрації переходу права власності та визнання права власності на земельну ділянку та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , третя особа: ОСОБА_9 про усунення перешкод в користуванні майном та зобов`язання знести огорожу первісний позов задоволено частково, визнано недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 11.04.2009 року, укладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_10 , посвідченим приватним нотаріусом Гмирею В.В. за реєстровим №621, кадастровий номер земельної ділянки: :90:033:0070, адреса: АДРЕСА_2 , площею 0,10 гектара; визнано недійсною та скасовано державну реєстрацію переходу права власності від ОСОБА_6 до ОСОБА_3 за договором купівлі-продажу від 11.04.2009 року.

Згодом позивачу стало відомо, що ОСОБА_3 , на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки вніс її до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «БОРТНИЧІБУД», в якому був засновником.

У подальшому, земельну ділянку з кадастровим номером 80000000:90:033:0070 (адреса: АДРЕСА_2 , площа 0.1 га) та земельну ділянку з кадастровим номером :90:033:0071 (адреса: АДРЕСА_1 , площа 0.1 га) було об`єднано та присвоєно новий кадастровий номер та нову адресу, а саме: кадастровий номер :90:033:0250 (адреса: АДРЕСА_3 , площа 0.2 га).

18.07.2016 року в якості забезпечення позову ухвалою Дарницького районного суду м. Києва по справі №753/9460/16-ц було накладено арешт на належну ТОВ «БОРТНИЧІБУД», земельну ділянку площею 0.2 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , кадастровий номер :90:033:0250. Вищезазначену ухвалу від 18.07.2016 зареєстровано ВДВС Дарницького РУЮ v м. Києві (Постанова від 21.07.2016 року ВП 51734705).

12.07.2019 року Дарницьким районним судом м. Києва по справі №753/9460/16-ц прийнято заочне рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_4 задоволено в повному обсязі та визнано дії ОСОБА_3 по передачі земельної ділянки площею 0.10 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_4 , кадастровий номер №000000:90:033:0070 до статутного капіталу ТОВ «Бортничібуд» неправомірними; визнано дії ТОВ «Бортничібуд» щодо оформлення права власності на земельну ділянку площею 0,10 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_4 кадастровий номер :90:033:0070 неправомірними; визнано дії ТОВ «Бортничібуд» щодо об`єднання земельної ділянки площею 0,10 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель по АДРЕСА_4 кадастровий номер :90:033:0070 з іншою земельною ділянкою з кадастровим номером :90:033:0071, площею 0,10 га по АДРЕСА_4 та присвоєння нового кадастрового номера :90:033:0250 за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 площею 0,2 га неправомірними; визнано за ОСОБА_4 право власності на земельну ділянку кадастровий номер :90:033:0070 та витребувано у TOB «Бортничібуд» з незаконного володіння на користь ОСОБА_4 належну їй земельну ділянку.

05.11.2019 року Святошинським районним судом м. Києва по справі №759/16994/19 було задоволено позовну заяву ОСОБА_11 до ТOB «БОРТНИЧІБУД» та стягнуто інвестиційний внесок у розмірі 1 321 958, 60 грн. за інвестиційним договором № 1/30-03/16.

29.05.2020 року приватним виконавцем Турчин Андрієм Анатолійовичем було відкрито виконавче провадження №62210257.

12.08.2020 року в межах виконавчого провадження №62210257 було виставлено на електронні торги, земельну ділянку площею 0,2 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , кадастровий номер :90:033:0250.

Переможцем по Лоту №434968 став ОСОБА_2 , який придбав земельну ділянку за 420 300,00 грн.

Відтак, зважаючи на обставини, викладені у позові, позивач просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 27.04.2021 року позов задоволено. Визнано недійсними електронні торги, організовані ДП "СЕТАМ" по лоту № 434968 з реалізації нерухомого майна, а саме земельної ділянки з кадастровим номером 0:90:033:0250, площею 0,2 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , від 12.08.2020 року (т. 2, а.с. 44-51).

Додатковим рішення Дарницького районного суду м. Києва від 12.07.2021 року стягнуто з ДП "СЕТАМ" на користь ОСОБА_4 судовий збір у розмірі 420 грн. 40 коп. Стягнуто з ТОВ "Бортничібуд" на користь ОСОБА_4 судовий збір у розмірі 420 грн. 40 коп. Стягнуто з Приватного виконавця Турчина Андрія Анатолійовича на користь ОСОБА_4 судовий збір у розмірі 420 грн. 40 коп. (т. 2. а.с. 84).

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, просить рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування доводів своєї апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини що мають значення для справи та не надав належної правової оцінки тому, що на час проведення електронних торгів спірна земельна ділянка була зареєстрована за ТОВ" Бортничібуд", а інформації про те, що на земельну ділянку накладено арешт ухвалою про забезпечення позову, ніде зазначено не було (т. 2, а.с. 55-62).

В апеляційній скарзі Державне підприємство «СЕТАМ», посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, просить рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Так, в обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що при ухваленні оскаржуваного рішення суд першої інстанції проігнорував висновки Верховного Суду щодо підстав визнання недійсними електронних торгів, не встановив допущених порушень норм Порядку та порушень прав позивача внаслідок проведення електронних торгів, а також не взяв до уваги практику Верховного Суду щодо ефективного способу захисту порушеного права та кола відповідачів у справі про визнання недійсними електронних торгів (т. 2, а.с. 89-98).

Не погоджуючись з рішенням суду, особа, яка не брала участі у справі - ОСОБА_3 , в апеляційній скарзі посилається на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, вважає рішення незаконним та необгрунтованим, просить рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Зазначає, що арешт спірного майна, накладений ухвалою Дарницького районного суду м. Києва у справі № 753/9460/16-ц, не забороняв будь-кому вчиняти дії щодо примусової реалізації майна боржника ТОВ "Бортничібуд" на прилюдних торгах.

При цьому, вказує на неврахування судом першої інстанції того, що заочне рішення у справі № 753/9460/16-ц наразі перебуває на апеляційному перегляді за його апеляційною скаргою, а отже не набрало законної сили (т. 2, а.с. 132, 133).

Представник позивача у судовому засіданні щодо задоволення апеляційних скарг заперечував, посилаючись на їх безпідставність та необгрунтованість.

ОСОБА_2 , його представник, приватний виконавець та ОСОБА_3 апеляційні скарги підтримали та просили задовольнити.

Представник ДП "Сетам" та ТОВ "Бортничібуд" у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини своєї неявки суд не сповістили.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції визнав за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи, які не з'явилися у судове засідання, оскільки його неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення учасників справи, які з`явилися у судове засідання, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційних скарг, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, рішенням Київської міської ради від 31.03.2005 року №237/2812 «Про передачу громадянам у приватну власність земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель і споруд» ОСОБА_4 було передано земельну ділянку площею 0,1 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_4 .

Рішенням Київської міської ради №691/691 від 27.11.2008 року «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 31.03.2005 №237/2812» затверджено зміни до проекту відведення земельної фінки громадянці ОСОБА_4 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_4 ; внесено зміни в п. 66 та пп.66.1,66.2, Рішення Київської міської ради від 31.03.2005 №237/2812, а саме слова « ОСОБА_4 » замінено словами « ОСОБА_6 ».

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва 08.12.2011 року, ухваленою у справі №2а-13565/10/2670 за позовом ОСОБА_4 до Київської міської ради, треті особи: Головне правління земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради, ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області Копейников І.В., про скасування рішень та визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку, позовні вимоги задоволено. Визнано недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку виданого на ім`я ОСОБА_7 . Серії КВ №142616 від 19.02.2009 року та скасовано рішення Київської міської ради від 27.11.2008 року «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 31.03.2005 року №237/2812».

11.04.2009 року ОСОБА_7 здійснила відчуження земельної ділянки ОСОБА_3 за договором купівлі-продажу.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 14.05.2013 року, ухваленим у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: Головне Управління земельних ресурсів Київської міської державною адміністрації, Київська міська рада, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гмиря В.В., Київське міське управління юстиції, про визнання договір купівлі-продажу недійсним, визнання недійсним та скасування державної реєстрації переходу права власності, визнання права власності на земельну ділянку та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , третя особа: ОСОБА_9 , про усунення перешкод в користуванні майном та зобов`язання знести огорожу, первісний позов задоволено частково.

Визнано недійсним Договір купівлі-продажу земельної ділянки від 11.04.2009 року, укладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , посвідчений Приватним нотаріусом Гмирею В.В. за реєстровим №621, кадастровий номер земельної ділянки: :90:033:0070, адреса: АДРЕСА_4 , площею 0,10 га; визнано недійсною та скасовано державну реєстрацію переходу права власності від ОСОБА_6 до ОСОБА_3 за договором купівлі-продажу від 11.04.2009 року.

Разом з тим, ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки вніс спірну земельну ділянку до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «БОРТНИЧІБУД», засновником якого був на той час.

Земельну ділянку з кадастровим номером 80000000:90:033:0070 (адреса: АДРЕСА_2 , площа 0.1 га) та земельну ділянку з кадастровим номером :90:033:0071 (адреса: АДРЕСА_1 , площа 0.1 га) було об`єднано в одну земельну ділянку та присвоєно новий кадастровий номер та нову адресу, а саме: кадастровий мер :90:033:0250 (адреса: АДРЕСА_3 , площа 0.2 га).

Ухвалою Дарницького районним судом м. Києва від 18.07.2016 року, постановленою по справі №753/9460/16-ц, було накладено арешт на належну ТОВ «БОРТНИЧІБУД» земельну ділянку площею 0.2 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , кадастровий номер :90:033:0250. Вищезазначену ухвалу було зареєстровано ВДВС Дарницького РУЮ в м. Києві (Постанова від 21.07.2016 року, ВП 51734705).

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 12.07.2019 року, ухваленим у справі № 753/9460/16-ц, позовні вимоги ОСОБА_4 задоволено в повному обсязі. Визнано неправомірними дії ОСОБА_3 по передачі земельної ділянки площею 0.10 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_4 , кадастровий номер №000000:90:033:0070, до статутного капіталу ТОВ «Бортничібуд». Визнано неправомірними дії ТОВ «Бортничібуд» щодо оформлення права власності на земельну ділянку площею 0,10 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_4 , кадастровий номер :90:033:0070. Визнано неправомірними дії ТОВ «Бортничібуд» щодо об`єднання земельної ділянки площею 0,10 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель по АДРЕСА_4 , кадастровий номер :90:033:0070, з іншою земельною ділянкою з кадастровим номером :90:033:0071, площею 0,10 га по АДРЕСА_4 та присвоєння нового кадастрового номера :90:033:0250 за адресою: АДРЕСА_3 , площею 0,2 га. Визнано за ОСОБА_4 право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :90:033:0070 та витребувано у TOB «Бортничібуд» з незаконного володіння на користь ОСОБА_4 належну їй земельну ділянку.

05.11.2019 року Святошинським районним судом міста Києва по справі №759/16994/19 було задоволено позовну заяву ОСОБА_11 до ТOB «БОРТНИЧІБУД» та стягнуто інвестиційний внесок у розмірі 1 321 958, 60 грн. за інвестиційним договором №1/30-03/16.

29.05.2020 року приватним виконавцем Турчин А.А. було відкрито виконавче провадження №62210257.

12.08.2020 року в межах виконавчого провадження №62210257 було виставлено на електронні торги земельну ділянку площею 0,2 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , кадастровий номер :90:033:0250.

Переможцем по Лоту №434968 став ОСОБА_2 , який придбав земельну ділянку за 420 300, 00 грн.

Задовольняючи позовні вимоги та визнаючи електронні торги недійсними, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки право власності ТОВ "Бортничібуд" на спірне майно було скасовано у судовому порядку, рішення судів, що набули законної сили, є обов`язковими до виконання, а приватному виконавцю під час формування заявки було відомо про арешт майна, накладений ухвалою Дарницького районного суду м. Києва по справі № 753/9460/16-ц, продаж спірного майна на електронних торгах є незаконним.

При цьому, ухвалюючи вказане рішення, суд вважав, що спір щодо визнання електронних торгів недійсними виник саме між позивачем, ДП "Сетам", приватним виконавцем та ТОВ "Бортничібуд".

Разом з тим, відповідно до п. 26 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 року за № 9 "Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними" особами, які беруть участь у справі про визнання правочину недійсним, є насамперед сторони правочину.

Як роз'яснила Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 05.06.2018 року по справі № 910/856/17, набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Тобто, сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець-переможець електронних торгів.

Звертаючись до суду з позовом про визнання електронних торгів недійсним, позивач пред'явив позов лише до однієї із сторін правочину - продавців приватного виконавця та організатора електронних торгів Державного підприємства "Сетам".

Однак, ОСОБА_2 , який є переможцем спірних торгів, і наразі титульним власником спірного майна, не був визначений позивачем як відповідач у справі та приймав участь у справі як третя особа.

У свою чергу, постановляючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції не врахував, що у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатися всі сторони правочину - виконавець, організатор торгів та переможець.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.02.2018 року у справі № 911/845/17 та від 14.03.2018 року у справі № 910/1454/17.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, у ході розгляду справи судом першої інстанції позивачем не заявлялося клопотань ані про залучення співвідповідача, ані про заміну неналежного відповідача на належного - ОСОБА_2 .

Разом з тим, ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом ст.ст. 4, 48 ЦПК України відповідачем є особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку, позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

При цьому, у відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого засідання, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Тобто, виходячи з системного аналізу вищенаведених положень цивільного процесуального законодавства, можна дійти висновку, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, в той час як встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Аналогічний висновок викладено й в постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 року у справі № 523/9076/16-ц.

Крім того, як наголошено в постанові Верховного Суду від 28.03.2018 року у справі № 359/2077/17, якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд відмовляє у задоволенні позову.

Однак, суд першої інстанції на вищенаведені обставини уваги не звернув та, враховуючи не визначене позивачем у повному обсязі коло належних відповідачів у справі, розглянув справу по суті пред'явлених позовних вимог та ухвалив рішення про задоволення позову.

На підставі викладеного, а також враховуючи те, що можливість заміни належної сторони можливе виключно на стадії розгляду справи у суді першої інстанції, в той час як при здійсненні апеляційного перегляду справи суд не уповноважений на вчинення таких дій, колегія суддів вважає за необхідне апеляційні скарги ОСОБА_2 та ДП "Сетам" задовольнити, скасувати рішення суду першої інстанції, як таке що ухвалене з порушенням норм процесуального права, та постановити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити, виключно з підстав пред`явлення позову до неналежного відповідача.

Також, слід зазначити, що в даному випадку аналіз інших доводів апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції норм матеріального права колегія суддів вважає недоцільним з огляду на незалучення у даній справі усіх належних співвідповідачів.

Крім того, оскільки суд апеляційної інстанції дійшов висновку про задоволення апеляційних скарг, то відповідно до положень ст. ст. 141, 382 ЦПК України з позивача на користь ОСОБА_2 та ДП "СЕТАМ" підлягає стягненню судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1 261 грн. 20 коп. кожному.

Щодо апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, - ОСОБА_3 , слід зазначити наступне.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги ОСОБА_3 , останній не на наводить жодних доводів, які б вказували, що оскаржуваним рішенням було вирішено питання про його права та обов`язки.

Крім того, у судовому засіданні, апелянт, обгрунтовуючи наявність у нього права на звернення до суду з даною апеляційною скаргою, посилався виключно на те, що у нього та позивача тривають інші судові спори.

Отже, виходячи з наведеного, можна дійти висновку, що оскаржуваним судовим рішенням жодним чином не вирішувалося питання про права та обов`язки ОСОБА_3 .

У свою чергу, відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. У п. 9 ч. 3 ст. 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду.

Частиною 2 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання усіма органами державної влади, органами місцевого з самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Також, Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Іммобільяре Саффі проти Італії» наголошував, що право на звернення до суду, гарантовані статтею 6 Конвенції, також передбачає практичне виконання остаточних, обов`язкових для виконання судових рішень, які в державах, що поважають принцип верховенства права, не можуть залишатися невиконаними на шкоду стороні у провадженні.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Отже, вказана стаття визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків.

При цьому, на відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її право, інтерес, обов`язок і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

За вказаних обставин, судове рішення, оскаржуване не залученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах.

В свою чергу, у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 362 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалися.

За вказаних обставин, а також враховуючи те, що у суду апеляційної інстанції відсутні належні процесуальні підстави для перегляду оскаржуваного судового рішення за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , оскільки питання про його права та обов`язки не вирішувалися судовим рішенням, апеляційне провадження за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі, - ОСОБА_3 підлягає закриттю.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 362, 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі, - ОСОБА_3 , - закрити.

Апеляційні скарги ОСОБА_2 та Державного підприємства "СЕТАМ" - задовольнити.

Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 27 квітня 2021 року - скасувати.

Ухвалити нове судове рішення.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 до Державного підприємства "СЕТАМ", Товариства з обмеженою відповідальністю "Бортничібуд", Приватного виконавця Турчина Андрія Анатолійовича, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання електронних торгів недійсними - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6 ) судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1261 (одна тисяча двісті шістдесят одна) грн. 20 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 ) на користь Державного підприємства "СЕТАМ" (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6) судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1 261 (одна тисяча двісті шістдесят одна) грн. 20 коп.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту, може бути оскаржена до Верховного Суду.

Повний текст постанови складений 08 листопада 2021 року.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

Г.В. Крижанівська