Провадження № 2/752/3068/21
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

18.10.2021 року Голосіївський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді - Колдіної О.О.

з участю секретаря - Пастух З.Ф.,

розглянувшив порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданніцивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

позивачка звернулась до суду з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, щоІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки - ОСОБА_2 . Після смерті батька відкрилась спадщина на майно - 1/6 частки житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та Ѕ від 0.10 га земельної ділянки за цією ж адресою.

Позивачка посилається на те, що у визначений законом шестимісячний строк вона була позбавлена можливості звернутись з заявою про прийняття спадщини, оскільки 11 березня 2020 року, тобто до закінчення строку про прийняття спадщини позивачкою, Постановою КМУ №211 було в проваджено карантинні заходи по причині розповсюдження нового вірусного захворювання, що унеможливило звернення з заявою про прийняття спадщини вчасно.

Оскільки строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, позивачка просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києвавід 27.08.2020 року, у справі було відкрито провадження та призначено підготовче засідання, надано строк відповідачу на подання відзиву на позовну заяву, а третій особі пояснення у той же строк.

Відповідач не скористався своїм правом та не подав відзив на позовну заяву.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києвавід 09.12.2020 року, підготовче провадження у справі було закрито та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.

Позивачка подала до матеріалів справи заяву про проведення судового засідання у її відсутність, підтримала позовні вимоги.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про місце і час судового розгляду був повідомлений належним чином, з заявами про відкладення розгляду справи не звертався.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, щоІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть № НОМЕР_1 , виданим Виконавчим комітетом Микулицької сільської ради Бородянського району Київської області від 02.01.2020 р. - а.с.16

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої входить: 1/6 частина житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та Ѕ від 0.10 га земельної ділянки за цією ж адресою.

Позивачка ОСОБА_1 є дочкою померлого ОСОБА_2 , що підтверджується Свідоцтвом про народження від 02.04.1981 р. - а.с.14.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У відповідності до ст.1218 ЦК Українидо складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

В силу положень ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно з ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусузаяву про прийняття спадщини.

Законом встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ст.1258 ЦК України).

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1269 цього Кодексу.

Наслідки пропуску строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Положення про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичних обставин.

Пленум Верховного Суду України в пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що шестимісячний строк на прийняття спадщини позивачкою закінчився.

Постановою КМУ від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 були запроваджені протиепідеміологічні заходи щодо боротьби з розповсюдженням хвороби.

Позивачкою в якості поважності причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини було зазначено виконання положень вищезазначеної Постанови КМУ від 11 березня 2020 р. № 211.

Суд вважає, що зазначені позивачкою обставини для визначення додаткового строку для прийняття спадщини є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали позивачці у встановлений законом строк звернутися із заявою про прийняття спадщини, у розумінні положень ст. 1272 ЦК України.

Враховуючи викладене, оцінюючи всі досліджені судом докази з огляду на їх належність, допустимість і достатність, зважаючи на те, щопозивачка з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Питання щодо судовихвитрат суд вирішує на підставі положень ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76, 77, 78, 81, 259, 265, 273 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини -задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом шести місяців з моменту набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя