У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" січня 2021 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

08 жовтня 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва (головуючий у справі - суддя Астахова О.О.) ухвалено заочне рішення про задоволення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя:

- визнати за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частини земельної ділянки загальною площею 0, 0350 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004;

-визнати за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частини об`єкта незавершеного будівництва - садовий будинок, що розташований на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004.

-визнати ОСОБА_1 право власності на Ѕ частини земельної ділянки загальною площею 0, 0350 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004;

-визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ об`єкта незавершеного будівництва - садовий будинок, що розташований на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004.

Стягнуто з ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 4800 грн.

29 вересня 2020 року представник відповідача - адвокат Іванова Н.С. направила на адресу суду заяву про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 08 жовтня 2019 року разом з клопотанням про поновлення строку на звернення з цією заявою до суду, обґрунтовуючи підстави для скасування заочного рішення суду відповідач посилається на наступне, що рішення суду прийняте у відсутності відповідача, який не був належним чином повідомлений про день та час розгляду цивільної справи, що позбавило можливості подати заперечення на позов та надати докази на спростування заявлених позовних вимог, також наголосив, що копію заочного рішення відповідач не отримав, лише 09 вересня 2020 року представник відповідача в приміщенні суду особисто ознайомилась з матеріалами цивільної справи та повним текстом судового рішення, тому за наведених обставин є підстави для поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення.

Представник відповідача - адвокат Іванова Н.С. в судовому засіданні просила поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, за результатами розгляду поданої до суду заяви та наведених відповідачем підстав та долучених до заяви доказів, які безпосередньо впливають на вирішення спору по суті з урахуванням обраного позивачем способу захисту, постановити ухвалу про скасування заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 08 жовтня 2019 року та призначити розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, правом висловити свою позицію щодо підстав для скасування заочного рішення шляхом подання письмових пояснень не скористались.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріли заяви про перегляд заочного рішення та долучені до неї докази, оцінивши наведені заявником підстави для поновлення пропущеного строку для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення та підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного.

Порядок оскарження заочного рішення, встановлений статтями 284-287 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги щодо підстав для скасування заочного рішення, відповідач посилається на наступне, що відповідач, як сторона цивільного процесу, належним чином не був повідомлений про час та місце розгляду справи, належні докази, які мали підтвердити направлення на адресу відповідача викликів до суду та безпосередньо ухвалене у цивільній справі судове рішення, в матеріалах справи відсутні. Крім того, виходячи з предмету спору позивачем заявлено вимоги щодо поділу спільного майна подружжя відносно нерухомого майна - земельної ділянки загальною площею 0, 0350 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:617:0004, та об`єкта незавершеного будівництва - садовий будинок, що розташований на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , однак судом не досліджено та не надано належної правової оцінки підставам набуття права власності на земельну ділянку та відсутні будь-які документи стосовно будівництва садового будинку, здачу об`єкта в експлуатацію інше, доведення цих обставин можливе лише під час розгляду справи по суті, що дає підстави скасувати заочне рішення та призначити справу до судового розгляду.

У відповідності до ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням наведених відповідачем підстав для скасування заочного рішення та долучених письмових доказів, на дослідженні яких наполягає відповідач, які мають істотне значення для правильного вирішення спору, та враховуючи той факт, що обставини справи з`ясовуються судом на засадах змагальності, є підстави для скасування заочного рішення суду та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

З`ясовуючи питання дотримання строків звернення відповідача із заявою про перегляд заочного рішення, суд приходить до висновку про наявність підстав для поновлення відповідачу ОСОБА_1 строку для подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску із інших поважних причин.

Під процесуальним строком розуміють строк, в межах якого вчиняються певні процесуальні дії.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. ( ст. 127 ЦПК України)

Як убачається з матеріалів справи, 19 жовтня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відмову у задоволенні заяви представника відповідача - адвоката Іванової Н.С. про поновлення строків для подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя, - залишено без розгляду.

09 грудня 2020 року Київським апеляційним судом міста Києва винесено постанову про часткове задоволення апеляційної скарги адвоката Іванової Наталії Сергіївни, яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 .

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 19 жовтня 2020 року скасовано, а справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя, направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Вирішуючи питання щодо підстав поновлення відповідачу строків для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, суд враховує, що заява про скасування заочного рішення подана в межах строків, визначених ч.2 ст.284 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки оскаржуване судове рішення відповідач не отримав, про що свідчить відсутність в матеріалах справи зворотного поштового повідомлення про отримання відповідачем копії судового рішення, про ухвалення судового рішення дізнався лише 09 вересня 2020 року, коли його представник ознайомився з матеріалами цивільної справи що підтверджується відповідною розпискою (аюс.118), відповідач також долучим копії медичних довідок, якими підтверджено, що він мав травму коліна, що унеможливлювало його особисту присутність під час розгляду цивільної справи, ці обставини встановлені судом апеляційної інстанції у постанові від 09 грудня 2020 року, яке винесена в межах розгляду даної цивільної справи.

Враховуючи викладене та керуючись статями 12, 126, 127, 284, 287, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Поновити відповідачу ОСОБА_1 строк для подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя, - задовольнити.

Заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року, ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя, - скасувати.

Розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження та призначити підготовче судове засідання на «12» лютого 2021 року на 12.15 годину, яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. О. Кошиця, 5, зал № 7).

В судове засідання викликати сторони цивільного процесу - позивача та відповідача.

Надати відповідачу право на подання відзиву на позов протягом 5 днів з дня вручення ухвали. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачам відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Надати позивачу право на подання в п`ятиденний строк з дня отримання відзиву, відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачами у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідачі викладають свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи є їх правом. У разі ненадання учасниками справи заяв по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала набирає законної сили в момент її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua

С у д д я