КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
Справа № 227/09
Провадження № 2-во/534/15/21
Ухвала

про виправлення описки

10 листопада 2021 року місто Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області

в складі суду: головуючого судді Морозова В.Ю.

з участю секретаря судового засідання Деркач І.В.

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Морозов В.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні Комсомольського міського суду Полтавської області від 02.03.2009,

В С Т А Н О В И В:

До суду звернувся ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні Комсомольського міського суду Полтавської області від 02.03.2009 по справі 2-27/09 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділення частки в спільному майні подружжя, за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні власністю та поділ спільного майна подружжя. Заявник зазначив, що 2 та 4 абзаци резолютивної частини ухвали Комсомольського міського суду Полтавської області про затвердження мирової угоди від 02.03..2009 необхідно викласти в іншій редакції та додати ще один абзац, оскільки відповідно до тексту мирової угоди розподіл житлового приміщення в натурі здійснюється відповідно до варіанту № 1 Висновку експерта Кременчуцького відділення торгово-промислової палати від 30.01.2007. Але в ухвали суду не зазначені всі елементи майна вказані в експертному висновку.

Заявник просить суд викласти абз. 2-4 в наступній редакції:

«Визнати житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , сумісною власністю подружжя. Житловий будинок розподіляється в натурі наступним чином:

У приватну власність ОСОБА_2 передаються: кухня «1-1» площею 13,7 кв.м, житлова кімната «1-2» площею 16,7 кв.м, Ѕ частина сіней «І» площею 5,95 кв.м, сарай-літня кухня літ. «Б», огорожа № 1 та Ѕ частина колодязя «К».

У приватну власність ОСОБА_1 передаються: житлова кімната «1-3» площею 8,8 кв.м, житлова кімната «1-4» площею 12,6 кв.м, Ѕ частина сіней площею 5,95 кв.м, сарай, льох літ. «В, Вп» та Ѕ частина колодязя «К».

Право спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 припинити.»

Ухвалою Комсомольського міського суду Полтавської області від 09.11.2021 призначено розгляд заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні Комсомольського міського суду Полтавської області від 02.03.2009 без виклику сторін.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази та надавши їм правову оцінку за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів , з точки зору належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, зважаючи на те, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, дійшов наступних висновків.

Відповідно до частин першої, другої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно пункту 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховний Суд, в постанові від 14 січня 2019 року по справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі № 6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як вбачається з тексту Мирової угоди сторони домовились, що житловий будинок із господарськими будівлями сторони, враховуючи експертний висновок експерта Кременчуцького відділення торгово-промислової палати від 30.01.2007 за варіантом № 1. Далі по тесту мирової угоди викладений варант № 2 експертного висновоку експерта Кременчуцького відділення торгово-промислової палати від 30.01.2007.

Мирова угода підписана сторонами по справі 27.02.2009.

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Окунь Т.В., затверджуючи мирову угоду ухвалою розподілила майно саме так, як просили сторони в мировій угоді.

Суд дійшов висновку, що у випадку задоволення заяви ОСОБА_1 буде змінено зміст рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 02.03.2009.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні Комсомольського міського суду Полтавської області від 02.03.2009 відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Комсомольський міський суд Полтавської області до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільно процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суддя В.Ю. Морозов