Справа №613/1260/21 Провадження № 2/613/429/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2021 року Богодухівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Сеник О.С.,

за участі секретаря Макушинської О.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в приміщенні Богодухівського районного суду Харківської області цивільну справу № 613/1260/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Богодухівського районного суду Харківської області перебуває зазначена цивільна справа.

Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 31 серпня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. Призначено у справі підготовче засідання.

01.11.2021 відповідачем ОСОБА_3 було подано до Богодухівського районного суду Харківської області зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , треті особи Богодухівська міська рада Харківської області, Служба у справах дітей Богодухівської міської ради, ОСОБА_5 , в якій ОСОБА_3 просить :

1) прийняти до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням;

2) вимоги за зустрічним позовом об`єднати в одне провадження з первісним позовом;

3) визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , такими, що втратили право користування житловою квартирою АДРЕСА_1 .

Відповідач та його представник у підготовчому засіданні просили суд прийняти зустрічний позов та розглядати його в одному провадженні з первісним позовом, оскільки позовні вимоги за первісним та зустрічним позовами є взаємовиключними. Вказують, що суб`єктний склад обох позовів є фактично однаковим, оскільки ОСОБА_1 є єдиним опікуном неповнолітніх осіб ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .. Представник відповідача стверджував про поважність причин пропуску строку на подачу зустрічного позову, оскільки відповідачу раніше неналежним чином надавалася правова допомога, у зв`язку з чим він був позбавлений можливості подати зустрічний позов раніше.

Позивач та її представник у підготовчому засіданні заперечували проти прийняття зустрічного позову, оскільки стороною відповідача не було вказано поважних причин пропуску строку на його подання. Також зазначили, що відповідачем у зустрічній позовній заяві розширено суб`єктний склад осіб, які беруть участь у справі (порівняно з первісним позовом), а вимоги зустрічного позову звернуті не лише до позивачки за первісним позовом ОСОБА_1 (в зустрічній позовній заяві відповідач просить визнати такими, що втратили право користування житловим приміщенням, неповнолітніх онуків позивачки), у зв`язку з чим вважають, що об`єднання первісного та зустрічного позовів в одному провадженні є недоцільним та призведе до затягування розгляду справи.

Дослідивши подану зустрічну позовну заяву, вислухавши думку позивача та відповідача, їх представників, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

За приписами частини 3 статті 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно зі статтею 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд зауважує, що встановлення строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони чи обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Статтею 127 ЦПК України визначено підстави поновлення та продовження процесуальних строків.

Згідно з ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ч.2 ст.127 ЦПК України).

Надаючи оцінку можливості поновлення строку на подання зустрічного позову, суд зауважує, що нормами ст.127 ЦПК України визначено обов`язкову умову для поновлення процесуального строку поважність пропуску такого строку.

При цьому, поважними причинами пропуску строку визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії.

З матеріалів справи вбачається, що провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 у даній справі було відкрито ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 31 серпня 2021 року. Зазначеною ухвалою відповідачу було встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Призначено у справі підготовче засідання на 22 вересня 2021 року.

Копія ухвали про відкриття провадження у справі, разом з копією позовної заяви, була направлена на адресу відповідача рекомендованою поштовою кореспонденцією та отримана відповідачем 07.09.2021, що підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення (а.с.24).

Отже, останнім днем на вчинення процесуальної дії подання зустрічного позову є 22 вересня 2021 року.

Разом з тим, до 22 вересня 2021 року включно відповідачем не було подано зустрічного позову, а в підготовчому засіданні відповідач не зазначав про намір подачі зустрічного позову та не просив суд продовжити відповідний строк.

Відповідно до наявної в матеріалах справи копії ордеру серії ДН № 145075, повноваження на надання правничої допомоги ОСОБА_3 у Богодухівському районному суді Харківської області набув адвокат Стрикаль Максим Вікторович.

Виходячи з дати видачі ордеру 19 жовтня 2021 року домовленість про представлення інтересів відповідача у даній справі була досягнута між ним та адвокатом Стрикалем М.В. принаймні 19 жовтня 2021 року.

Однак, зустрічна позовна заява була подана особисто ОСОБА_3 лише 01 листопада 2021 року.

Як зазначалось вище, наявність підстав для поновлення процесуального строку на подачу зустрічного позову представник відповідача пов`язує з тим, що відповідачу, до моменту вступу у справу представника ОСОБА_4 , неналежним чином надавалася правова допомога, у зв`язку з чим відповідач не мав можливості подати зустрічний позов у строк, встановлений судом.

Разом з тим, на запитання суду, чи надавалась ОСОБА_3 правнича допомога у цій справі іншим адвокатом, відповідач зазначив, що ОСОБА_4 є першим адвокатом, який надає йому правову допомогу в цій справі.

З огляду на викладене, ті обставини, на які посилається представник відповідача в обґрунтування поважності причин пропуску строку на подання зустрічного позову, не знайшли свого підтвердження в ході підготовчого засідання, та не є підставою для поновлення цього строку.

Інших причин, які б свідчили про поважність пропуску строку на подачу зустрічного позову, відповідачем та його представником не наведено.

Слід відмітити, що 22.09.2021 у підготовчому засіданні судом було роз`яснено відповідачу право подати зустрічний позов та право скористатися правовою допомогою (залучивши адвоката за власні кошти або шляхом звернення до установи безоплатної правової допомоги), та відкладено підготовче засідання за клопотанням відповідача для надання йому такої можливості.

Беручи до уваги викладене, відповідач принаймні з 22 вересня 2021 року був обізнаний про наявність у нього права скористатися правовою допомогою та права подати зустрічний позов.

Однак, жодних об`єктивних перешкод для того, щоб залучити адвоката та подати зустрічний позов раніше, ніж через 2 місяці після відкриття провадження у справі, 54 дні після отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі та через 39 днів після першого підготовчого засідання, відповідач у підготовчому засіданні назвати не зміг.

З огляду на викладене, суд вважає слушними доводи представника позивача про те, що подання зустрічного позову відбулося наприкінці встановленого законом строку для проведення підготовчого провадження у справі, а дії відповідача свідчать про наявність у нього наміру на затягування розгляду справи.

При цьому, письмового клопотання про поновлення цього строку відповідачем та його представником не подано.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для поновлення відповідачу ОСОБА_3 строку для подачі зустрічної позовної заяви.

Процесуальна можливість продовження цього строку у суду також відсутня, оскільки строк для подачі зустрічного позову вже сплив, а заяви про продовження такого строку ані відповідачем, ані його представником подано не було.

Також, суд зазначає, що відповідачем у зустрічному позові розширено суб`єктний склад осіб, які повинні брати участь у справі, та розширено зміст позовних вимог, включивши до них ті вимоги, які не є взаємовиключними щодо первісного позову.

Так, позивачем у первісному позові є лише ОСОБА_1 , яка звертається до суду виключно у власних інтересах та не просить суд усунути перешкоди у користуванні житловим приміщенням для її онуків.

Відповідач у зустрічному позові просить суд визнати такими, що втратили право користування житловим приміщенням, неповнолітніх онуків відповідачки ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , посилаючись на те, що ОСОБА_1 є їх єдиним опікуном.

При цьому, відповідачем включено до складу третіх осіб Богодухівську міську раду Харківської області, Службу у справах дітей Богодухівської міської ради та ОСОБА_5 , які не беруть участь у справі за первісним позовом.

Враховуючи викладене, суд вважає, що розгляд позовних вимог ОСОБА_1 про усунення їй перешкод у користуванні житловим приміщенням та позовних вимог ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, за участю вищевказаних третіх осіб в одному провадженні не є доцільним, оскільки призведе до затягування розгляду справи.

За викладених обставин, суд на підставі ч. 3 ст. 194 ЦПК України повертає зустрічну позовну заяву відповідачу ОСОБА_3 ..

При цьому, повернення зустрічної позовної заяви у відповідності до ч. 3 ст. 194 ЦПК України не є порушенням права на судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не позбавляє права ОСОБА_3 на повторне звернення до суду із таким позовом в загальному порядку.

На підставі наведеного вище, керуючись ст.ст. 193, 194, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи Богодухівська міська рада Харківської області, Служба у справах дітей Богодухівської міської ради, ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, - повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_3 право звернутися до суду з позовною заявою на загальних підставах.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.С. Сеник