Справа № 645/1528/20
Провадження № 2/645/185/21
УХВАЛА

Іменем України

03 листопада 2021 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - Іващенка С.О.

секретаря судового засідання Пастушенко К.Р.

розглянувши в судовому засіданні в приміщенні Фрунзенського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , правонаступник позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходиться вищезазначена цивільна справа, якою позивач просить визнати за ним право власності на 1/25 квартири АДРЕСА_1 .

До канцелярії Фрунзенського районного суду м. Харкова представником ОСОБА_4 адвокатом Сібільовою О.В. подано клопотання про залишення позовної заяви ОСОБА_1 (правонаступник ОСОБА_2 ) без розгляду.

Клопотання вмотивовано тим, що при належному повідомленні про дату, час, місце судового засідання, ні позивач ні її представники не з`являються у судові засідання, не подають клопотання про розгляд справи без їхньої участі та/або клопотання про розгляд справи за допомогою технічних засобів.

Також, представник позивача зазначає, що у підготовчому засіданні двічі позивач та її представник не приймали участі у судовому засіданні. Після закриття судом підготовчого провадження, позивач двічі не з`являвся у відкритому судовому засіданні. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

До судового засідання позивач, будучи повідомленою про час та дату судового засідання належним чином, не з`явилась, причини неявки не повідомила, заяв про відкладення справи не надавала.

Від представника відповідача адвоката Сібільової О.В. надійшла заява про розгляд поданого нею клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у її відсутність.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що клопотання представника ОСОБА_4 про залишення позовної заяви без розгляду підлягає задоволенню з наступних підстав.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.04.2021року було відновлено провадження по справі та призначено підготовче засідання на 03.06.2021 на яке ні позивач ні представник позивача не з`явилися.

Позивач (тобто сторона та її представник) не з`являється у судові засідання.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з протоколом судового засідання Фрунзенського районного суду м. Харкова наступне судове засідання судом було призначено на 05.07.2021 у зв`язку з неявкою позивача та її представника на яке повторно ні позивач ні представник позивача не з`явилися.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05.07.2021 закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи у відкритому судовому засіданні на 15.07.2021 року.

У призначене на 15.07.2021 року судове засідання не з`явився позивач про дату, час, місце судового засідання судом було повідомлено належним чином. З метою повторного інформування позивача про дату, час, місце розгляду справи судом було прийнято рішення про повторне відкладення справи.

Згідно з протоколом судового засідання Фрунзенського районного суду м. Харкова наступне судове засідання судом було призначено на 02.09.2021 у зв`язку з неявкою позивача та її представника на яке повторно ні позивач ні представник позивача не з`явилися.

В судове засідання, призначене на 03 листопада 2021 року позивач також не з`явилась, без повідомлення причини неявки.

Направлені судом повістки поверталися із-за закінченням терміну зберігання та з підстав відсутності адресата за адресою.

Повідомлення про дату, час та місце судових засідань направлялися судом рекомендованим листом за вказаними у позові адресами позивача та її представника.

Про причин неявки суду не повідомили, заяви про розгляд позову за відсутності позивача чи представника заявника не подавали, заяв про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів не подавали.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

З моменту відновлення провадження у справі та до ухвалення даного судового рішення минуло більше шести місяців. У жодне з призначених судових засідань місцевого суду позивач та її представник не з`явилися.

Згідно з ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно ч. ч. 1, 2, 5, ст. ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

В матеріалах справи містяться повернуті конверти за закінченням терміну зберігання та рекомендовані листи про отримання повісток, що є підтвердження належного повідомлення судом позивач та її представників про дату, час, місце наступних судових засідань.

ЄСПЛ вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Подібний висновок також міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.09.2020 у справі №658/1141/18.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовна заява ОСОБА_1 (правонаступник ОСОБА_2 ) має бути залишена без розгляду, оскільки позивач та її представник будучи належним чином повідомлені про розгляд справи, повторно не з`явилися в судове засідання, заяв про розгляд справи за їхньої відсутності суду не надано.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 223, 257 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 правонаступник ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання права власності на 1/25 частини квартири АДРЕСА_1 - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м.Харкова.

Повний текст ухвали складено 03.11.2021.

Суддя-