ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

4 листопада 2021 року м. Чернівці

справа № 724/720/21

провадження 822/906/21

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Перепелюк І. Б.

суддів : Лисака І.Н., Литвинюк І.М.

секретар Тодоряк Г.Д.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 13 липня 2021 року в цивільній справі за позовом Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області в інтересах держави в особі Недобоївської сільської ради Дністровського району Чернівецької області до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів з орендної плати за землю

встановив:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

Дністровська окружна прокуратура Чернівецької області, що діє в інтересах держави в особі Недобоївської сільської ради Дністровського району Чернівецької області, звернулася в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів з орендної плати за землю.

Посилалась на те, що встановлено факт використання ОСОБА_1 земельної ділянки, яка знаходиться на АДРЕСА_1 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (кадастровий номер :02:006:0199) загальною площею 1,2691га без правовстановлюючих документів.

На вказаній земельній ділянці розташовані об`єкти нерухомості свиновідгодівельний комплекс, склад та водонапірна башта, які з 28.02.2017 року належать на праві приватної власності ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 вищевказане майно не використовує для зайняття підприємницькою діяльністю.

Набуваючи право власності на приміщення, розташоване за вказаною адресою, відповідач повинен був передбачити наслідки у виді виникнення додаткових обов`язків, в тому числі щодо внесення плати за землю комунальної власності.

З моменту виникнення права власності на нерухоме майно, саме у власника виникає обов`язок оформити та зареєструвати речове право на відповідну земельну ділянку, розташовану під цією будівлею.

Однак ОСОБА_1 відповідні документи на право користування вказаною земельною ділянкою оформив лише 16.11.2020 року, коли уклав договір оренди земельної ділянки, кошти до бюджету не сплачував, що підтверджується інформацією Недобоївської сільської ради Дністровського району від 11.01.2021 №32.

З огляду на зазначені обставини, плату за користування земельною ділянкою еквівалентну розміру орендної плати за вказаний період повинен сплачувати ОСОБА_1 , як єдиний власник нерухомого майна, розташованого на вказаній земельній ділянці.

Рішенням Зарожанської сільської ради від 03.05.2019 року №322/27-19 затверджено витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку вищезазначеної земельної ділянки в сумі 1813254,49 грн. та встановлено орендну плату в розмірі 3% від її нормативної грошової оцінки, що в сумі складає 4533,14грн. в місяць.

Таким чином сума безпідставно збережених відповідачем коштів з січня по серпень 2020 року складає 36256,12грн.

04.08.2020 року рішенням Зарожанської сільської ради №401/34-20 затверджено нормативну грошову оцінку вказаної земельної ділянки в сумі 38271,19 грн., орендну плату визначено в розмірі 12% від нормативної грошової оцінки в сумі 4592,54 грн. в рік, враховуючи індексацію.

Отже, сума безпідставно збережених відповідачем коштів з серпня по листопад 2020 року становить 1148,13грн.

Загальна суму безпідставно збережених коштів за користування ОСОБА_1 земельною ділянкою (кадастровий номер :02:006:0199) за період з січня 2020 року по листопад 2020 року становить 37 404,25 грн.

Щодо підстав звернення прокурора до суду зазначає наступне.

Прокурор може представляти інтереси держави в суд лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Реалізація правомочностей власника комунальнного майна, в тому числі землі, передбачає право на отримання доходів від користування нею іншими особами, у розмірах та в порядку визначеним чинним законодавством та відповідними правовстановлюючими документами, до яких відноситься договір оренди землі.

Неотримання доходів від використання земельної ділянки, яка перебуває у комунальній власності, у зв`язку з не укладенням договору оренди землі, порушує інтереси держави, а тому вимагає від органу місцевого самоврядування, який зобов`язаний їх захищати, вжиття заходів щодо стягнення вказаних коштів.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що Недобоївська сільська рада Дністровського району Чернівецької області не вживала жодних заходів щодо стягнення коштів за користування відповідачем земельною ділянкою, з даним позовом звернулася Дністровська окружна прокуратура Чернівецької області.

Просила стягнути з ОСОБА_1 на користь Недобоївської сільської ради Дністровського району безпідставно збережені кошти в розмірі 37404,25грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Хотинського районного суду Чернівецької області від 13 липня 2021 року позов Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області що діє в інтересах держави в особі Недобоївської сільської ради Дністровського району Чернівецької області до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів з орендної плати за землю задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Недобоївської сільської ради Дністровського району Чернівецької області безпідставно збережені кошти в сумі 37404,25 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Чернівецької обласної прокуратури, судовий збір в розмірі 2270 грн.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 13 липня 2021 року та ухвалити нове рішення, яким в позові Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області в інтересах держави в особі Недобоївської сільської ради Дністровського району Чернівецької області відмовити.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

ОСОБА_1 вважає рішення суду незаконним, ухваленим з порушенням норм процесуального та матеріального права, а висновки суду не відповідають обставинам справи.

Зазначає, що позивачем не доведено підстав звернення прокурора до суду.

Прокурор робить розрахунки заборгованості посилаючись на рішення сесії Зарожанської сільської ради від 03.05.2019 №322/27-19 про затвердження витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку вищезазначеної земельної ділянки :02:006:0199 в сумі 1813254,49 грн. рішення сесії Зарожанської сільської ради №401/34-20 від 04.08.2020 рок, яким внесено зміни в попереднє рішення та затверджено витяг про нормативну грошову оцінку №290 від 03.06.2020 року в сумі 38271,19.

Враховуючи таку розбіжність в оцінці, однієї й тої ж земельної ділянки, мною відповідачем був зроблений запит в ГУ Держгеокадастру у Чернівецькій області, на що була надана інформація, що вірною є нормативно грошова оцінка у витягу №290 від 03.06.2020 року в сумі 38271,19 гривень, яка зроблена на підставі Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, що діє з 01.01.2017 року.

Апелянт посилається на те, що належних та допустимих доказів того, що він протягом вказаного позивачем періоду користувався зазначеним розміром земельної ділянки позивачем не надано, а судом не встановлено та безпідставно задоволено позов.

Мотивувальна частина

Обставини справи, встановлені судом

Судом встановлено наступне. ОСОБА_1 на праві власності належить нежитлове приміщення загальною площею 1726,3 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Зарожанської сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 26.04.2018 року №238/20-18 надано дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) з подальшою передачею їх в оренду ОСОБА_1 площею 1,2691га для обслуговування нежитлових будівель та споруд по АДРЕСА_1 .

Рішенням Зарожанської сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 03.05.2019 року №322/27-19 затверджено витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва №258 від 19.04.2019 року, що розташована по АДРЕСА_1 (в межах населеного пункту) площею 1,2691га в сумі 1813254,49грн. та встановлено орендну плату за зазначену земельну ділянку в розмірі 3% від нормативної грошової оцінки, що складає 4533,14 грн. в місяць, враховуючи коефіцієнт індексації. Доручено сільському голові укласти договір оренди вказаної земельної ділянки терміном на 49 років. ОСОБА_1 у 2-хмісячний термін укласти договір оренди земельної ділянки.

Рішенням Зарожанської сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 04.08.2020 року №401/34-20 внесено зміни до вищезазначеного рішення сільської ради та викладено п.п. 1, 2 в наступній редакції: затвердити витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва №290 від 03.06.2020 року, що розташована по АДРЕСА_1 (в межах населеного пункту) площею 1,2691га в сумі 38271,19 грн. Встановити орендну плату в розмірі 12% від нормативної грошової оцінки, що в сумі складає 4592,54 грн. в рік.

Згідно інформації Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області від 11.06.2021 року витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 09.06.2020 року №290 є вірним.

16.11.2020 року між Зарожанською сільською радою (Орендодавець) та ОСОБА_1 (Орендар) був укладений договір оренди земельної ділянки, відповідно до п.5 якого нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 38271,19 грн. Орендна плата визначена в розмірі 12% від нормативної грошової оцінки в сумі 4592,54 грн. на рік (п.10 договору)

Листом від 11.01.2021 року №32 Недобоївська сільська рада Дністровського району Чернівецької області повідомила прокурора, що землекористувач ОСОБА_1 не сплачував земельний податок, так як виготовляє правовстановлюючі документи.

Відповідно до листа Недобоївської сільської ради Дністровського району Чернівецької області від 17.02.2021 року ОСОБА_1 не сплачує орендну плату за землю починаючи з 2018 року, вказану земельну ділянку не використовував для здійснення підприємницької діяльності.

19.01.2021року прокурор звернувся до Недобоївської сільської ради Дністровського району Чернівецької області з повідомленням про те, що ОСОБА_1 протягом тривалого часу використовував земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва без правовстановлюючих документів, у зв`язку з цим просив в строк до 26.01.2021 року повідомити прокурора чи будуть сільською радою вживатися заходи щодо стягнення безпідставно збережених коштів з орендної плати за землю, якщо ні, то зазначити причини.

26.01.2021 року Недобоївська сільська рада Дністровського району Чернівецької області повідомила прокурора, що ними не будуть вживатися вищезазначені заходи, оскільки з ОСОБА_1 був укладений договір оренди землі.

10.03.2021 року прокурор повідомив Недобоївську сільську раду Дністровського району Чернівецької області про звернення до суду з даним позовом.

Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції прийшов до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити з наступних підстав.

Згідно ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам судове рішення не відповідає в повній мірі.

Колегія суддів оцінюючи доводи апелянта щодо відсутності повноважень у прокурора на пред`явлення даного позову вважає необхідним вказати наступне.

Відповідно до п.3 ч.1ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч.3ст.23 цього Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

Прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити на момент відкриття провадження у справі доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади, здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві, і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 січня 2020 року у справі № 698/119/18 (провадження № 14-350цс19) з посиланням на правові висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц (провадження № 14-104цс19).

У постанові від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18 (провадження № 12-72гс19) Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, відповідно до якого сам факт не звернення до суду ради з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси територіальної громади, свідчить про те, що зазначений орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Прокурор, звернувшись із зазначеним позовом в інтересах Недобоївської сільської ради на виконання частини другої статті 45 ЦПК України та статті 23 Закону України «Про прокуратуру» у позовній заяві навів обґрунтування неналежного здійснення Недобоївською сільською радою, як власником та розпорядником земельної ділянки та несплати коштів до бюджету територіальної громади за користування нею, тобто навів підстави для представництва інтересів держави та територіальної громади, а також обґрунтував, у чому, на його погляд, полягає порушення цих інтересів. Ураховуючи наведене, доводи апелянта про відсутність у прокурора підстав для звернення до суду з позовом в інтересах зазначеного органу місцевого самоврядування є безпідставними.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції посилався на наступне. ОСОБА_1 на праві власності належить нежитлове приміщення загальною площею 1726,3 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . Рішенням Зарожанської сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 26.04.2018 №238/20-18 надано дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) з подальшою передачею їх в оренду ОСОБА_1 площею 1,2691 га для обслуговування нежитлових будівель та споруд по АДРЕСА_1 . Рішенням Зарожанської сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 03.05.2019 №322/27-19 затверджено витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва №258 від 19.04.2019, що розташована по АДРЕСА_1 (в межах населеного пункту) площею 1,2691 га в сумі 1813254,49 грн. та встановлено орендну плату за зазначену земельну ділянку в розмірі 3% від нормативної грошової оцінки, що складає 4533,14 грн. в місяць, враховуючи коефіцієнт індексації. Доручено сільському голові укласти договір оренди вказаної земельної ділянки терміном на 49 років. ОСОБА_1 у 2-хмісячний термін укласти договір оренди земельної ділянки.

Рішенням Зарожанської сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 04.08.2020 №401/34-20 внесено зміни до вищезазначеного рішення сільської ради та викладено п.п. 1, 2 в наступній редакції: затвердити витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва №290 від 03.06.2020, що розташована по АДРЕСА_1 (в межах населеного пункту) площею 1,2691 га в сумі 38271,19 грн. Встановити орендну плату в розмірі 12% від нормативної грошової оцінки, що в сумі складає 4592,54 грн. в рік.

Відповідач є власником нерухомого майна, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Державну реєстрацію вказаного майна проведено 28.02.2017 року. Відповідно до ст. 120 Земельного кодексу України якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

До відповідача як до нового власника нерухомого майна перейшло право користування земельною ділянкою, однак дане право відповідачем не оформлено належним чином, зокрема відповідний договір оренди укладений не був.

Докази належного оформлення власником будівлі права користування земельною ділянкою, зокрема укладення відповідних договорів оренди з Недобоївською сільською радою Дністровського району Чернівецької області та державної реєстрацію такого права відсутні. Договір оренди земельної ділянки був укладений між відповідачем та органом місцевого самоврядування лише 16.11.2020року. Враховуючи рішення сільської ради, якими затверджено нормативну грошову оцінку земельної ділянки та визначено розмір орендної плати, сума безпідставно збережених відповідачем коштів, за розрахунком прокурора за період з січня 2020 по листопад 2020 становить 37404,25 грн. Відтак, розмір безпідставно збережених коштів за рахунок власника землі еквівалентний розміру орендної плати, яку власник нерухомого майна мав би сплатити у разі укладення договору оренди землі.

Однак, судом першої інстанції не враховано наступного.

Зі змісту глави 15, статей 120, 125 ЗК України та положень статті 1212 ЦК вбачається, що до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права на земельну ділянку, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без оформлення права на цю ділянку (без укладеного договору оренди тощо) та недоотримання її власником доходів у виді орендної плати є за своїм змістом кондиційними.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц (провадження № 14-77цс18), від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17 (провадження №12-182гс18) та від 13.02.2019 у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19).

Отже, фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника земельної ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 ЦК України.

Також Верховний Суд підкреслив, що для вирішення спору щодо стягнення з власника об`єкта нерухомого майна, безпідставно збережених коштів орендної плати згідно із статтями 1212- 1214 ЦК України за фактичне користування без належних на те правових підстав земельною ділянкою комунальної власності, на якій цей об`єкт розташований необхідно, насамперед, з`ясувати: а) чи наявні правові підстави для використання земельної ділянки; б) яка площа земельної ділянки та чи є вона сформованою відповідно до вимог земельного законодавства; в) в якому розмірі підлягають відшкодуванню доходи, пов`язані із безпідставним збереженням майна, розраховані відповідно до вимог земельного законодавства, а саме на підставі нормативної грошової оцінки землі.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

З урахуванням наведеної вище сутності принципу змагальності саме позивач у справі мав довести ті обставини, на які він посилається в обґрунтування заявлених позовних вимог.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 79 ЦПК України встановлено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до частини першої статті 80 ЦПК України достатніми є доказами, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Задовольняючи позов суд першої інстанції вважав встановленим той факт, що відповідач до укладення договору оренди земельної ділянки користувався земельною ділянкою саме площею 1,2691 га. При цьому суд взяв за основу Рішення Зарожанської сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 26.04.2018 №238/20-18 про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) з подальшою передачею їх в оренду ОСОБА_1 площею 1,2691 га для обслуговування нежитлових будівель та споруд по АДРЕСА_1 , Рішення від 03.05.2019 №322/27-19 про затвердження витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 1,2691 га в сумі 1813254,49 грн. та встановлення орендної плати, а також Рішення від 04.08.2020 №401/34-20.

Проте такі висновки суду грунтуються на припущеннях, що для обслуговування нерухомого майна, власником якого є відповідач, він користувався земельною ділянкою площею саме 1,2691га. Належних та допустимих доказів того, що для обслуговування нерухомого майна нежитлових будівель, площею 1726,3 кв.м., що знаходяться у власності відповідача за адресою АДРЕСА_1 необхідно саме 1,2691 га землі позивачем не надано, а судом не встановлено.

Зробивши припущення про ймовірне користування відповідачем земельною ділянкою площею 1,2691 га, суд першої інстанції в порушення принципу змагальності безпідставно та фактично бездоказово, незважаючи на заперечення та доводи відповідача, презюмував факт користування ним до укладення договору оренди земельною ділянкою саме площею 1,2691 га.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову за загальним правилом покладається на позивача; за таких умов доведення не може бути належним чином реалізоване шляхом виключно спростування позивачем обґрунтованості заперечень відповідача, оскільки це не звільняє позивача від виконання ним його процесуальних обов`язків.

Враховуючи зазначене, позивачем не доведено стверджувальної ним обставини - зокрема факту користування відповідачем за період з січня 2020 року по листопад 2020 року земельною ділянкою по АДРЕСА_1 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (кадастровий номер :02:006:0199) площею саме 1,2691га. Отже відсутні підстави для стягнення з нього 37 404,25 грн. як безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою площею 1,2691га за період з січня 2020 року по листопад 2020 року.

Враховуючи зазначене, підстав для задоволення позову не вбачається.

На підставі ч.13 ст.141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Враховуючи наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду першої інстанції та відмови у позові, з позивача слід стягнути на користь відповідачів витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги в розмірі 3405грн.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими.

Враховуючи недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, рішення суду слід скасувати, в позові відмовити.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 13 липня 2021 року скасувати.

В позові Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області в інтересах держави в особі Недобоївської сільської ради Дністровського району Чернівецької області до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів з орендної плати за землю відмовити.

Стягнути з Чернівецької обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 3405грн. судового збору за апеляційну скаргу.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови 8 листопада 2021 року.

Головуючий І.Б. Перепелюк

Судді: І.М. Литвинюк

І.Н. Лисак