Провадження № 2/752/117/21
У Х В А Л А

21.05.2021 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Колдіної О.О.,

з участю секретаря Оджубейської Д.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Айбокс банк» про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом припинення права власності на житловий будинок,

в с т а н о в и в:

позивач в серпні 2016 року звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про припинення права власності ОСОБА_2 на будинок АДРЕСА_1 та залишення його у власності позивача, посилаючись на те, що зазначений будинок був нею придбаний на законних підставах на підставі договору купівлі-продажу від 29.10.2003 р., укладеного з ОСОБА_3

10.05.2017 р. позивач подала заяву про зміну предмету позову, відповідно до якої остання просить усунути перешкоди у здійсненні ОСОБА_1 права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , шляхом припинення права власності на житловий будинок ОСОБА_2 , що виникло на підставі договору купівлі-продажу від 23.09.2002 р.

Представник відповідача просив залишити позов без розгляду в зв`язку із зловживанням позивачем своїми процесуальними правами, шляхом подання безпідставних позовів за обставин, які вже були встановлені судовими рішеннями з метою спростування рішення суду № справі № 2-20/12, яким визнано право власності ОСОБА_2 на спірний будинок.

Представник позивача заперечував проти задоволення заяви, посилаючись на те, що предмет у всіх справах, на які посилається представник відповідача є різним.

Вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до частини першої статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Судом встановлено, що рішенням Голосіївського районного суду м.Києва від 17.06.2013 р. в справі № 2-20/12 судом було відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання договору купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 від 23.09.2002 р., на підставі якого він набув прво власності на спірний будинок.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання частково недійсним договору купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 від 23.09.2002 р., про визнання недійсним договору купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 від 29.10.2003 р., укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , та про визнання за ним права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 задоволено.

Визнано недійсними абз.4 п.5, п.6, п.8 договору купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 від 23 вересня 2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хоружик І. Г. за реєстровим номером 6594, визнано недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 від 29 жовтня 2003 року, укладений між між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Прокудіною Л. Д. за реєстровим номером 1726. визнано за ОСОБА_2 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 з відповідними господарчими та побутовими будівлями та спорудами: сарай (2 поверха) під літерою «Б», басейн під літерою «В» та іншими спорудами згідно договору купівлі-продажу від 23 вересня 2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хоружик І. Г. за реєстровим номером 6594, з моменту укладання цього договору, з усіма поліпшеннями (перебудовами, прибудовами, надбудовами), разом загальною площею 1385 кв.м., визнано недійсним п.8.2 договору позики між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 від 21 жовтня 2003 року, визнано недійсним договір оренди між ОСОБА_6 та ОСОБА_1 від 1 грудня 2006 року, зобов`язано ОСОБА_1 не чинити перешкоди ОСОБА_2 у здійсненні права власності будинком АДРЕСА_1 .

В задоволенні позову ОСОБА_7 до ОСОБА_1 про визнання права власності - відмовлено.

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_6 про визнання недійним договору позики від 21 жовтня 2003 року - відмовлено.

Додатковим рішенням Голосіївського районного суду м. Києві від 14 серпня 2013 року у даній справі позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права власності - задоволено. Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 про визнання правочину частково недійсним - задоволено. Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_8 про визнання недійсним договору оренди від 01.12.2006 року - задоволено.

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 3 листопада 2015 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 - відхилено. Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_9 задоволено частково: рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 червня 2013 року скасоване в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , та постановлено в цій частині нове рішення, яким: позовні вимоги ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 задоволено частково, - визнано за ОСОБА_2 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , згідно договору купівлі-продажу від 23.09.2002 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хоружик І. Г. за реєстраційним номером 6594, з моменту його укладення.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 27.04.2016 р. касаційні скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_10 , ОСОБА_2 відхилені, а рішення судів першої та апеляційної інстанції залишені без змін.

Ухвалою колегії суддів Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 15.09.2016 р. у допуску до провадження Верховного Суду України вказаної справи відмовлено.

Крім того, судом встановлено, що ОСОБА_1 звернулаь до Голосіївського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод з введення будинку в експлуатацію (справа № 752/10166/16-ц). В подальшому предмет позову був змінений і позивач просила суд визнати її добрносовісним набувачем майна та визнати факт створення нею нової речі за адресою: АДРЕСА_1 за рахунок проведених поліпшень, а також визнання її добросовісним набувачем будинку за договором купівлі-продажу від 29.10.2003 р. за адресою: АДРЕСА_1 , визнання, що внаслідок реконструкції спірного будинку створена нова річ, усунення перешкод у здійсненні ОСОБА_11 права влансості житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 1386,4 кв.м.

Крім того, позивач в серпні 2016 року звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (справа (752/12026/16) про припинення права власності ОСОБА_2 на будинок АДРЕСА_1 та залишення його у власності позивача, посилаючись на те, що зазначений будинок був нею придбаний на законних підставах на підставі договору купівлі-продажу від 29.10.2003 р., укладеного з ОСОБА_3

10.05.2017 р. позивач подала заяву про зміну предмету позову, відповідно до якої остання просить усунути перешкоди у здійсненні ОСОБА_1 права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , шляхом припинення права власності на житловий будинок ОСОБА_2 , що виникло на підставі договору купівлі-продажу від 23.09.2002 р.

Звертаючись до суду із зазначеними позовами позивач фактично переслідує мету переоцінки судом тих обставин, які встановлені судовим рішенням Голосіївського районного суду м.Києва від 17.06.2013 р. в справі № 2-20/12 щодо належності на праві власності будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_2 , яке набрало законної сили, та надання їм іншого правового змісту.

У п. 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 44 ЦПК).

Цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

З огляду на зазначені обставини, суд приходить до висновку, що позивач, звертаючись до суду з позовом до ОСОБА_2 про припинення його права власності на спірний будинок, яке визнано на підставі судового рішення, за обставин, яким надавалась оцінка, діє заздалегідь недобросовісно та заявляє заздалегідь безпідставний позов, маючи на меті переглянути судове рішення у іншій справі. Зазначені дії позивача свідчать про зловживання своїми процесуальними правами на звернення до суду, що є підставою для залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 44, 84, 257 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Айбокс банк» про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом припинення права власності на житловий будинок залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: