Справа № 338/1185/20
Провадження № 22-ц/4808/382/21
Головуючий у 1 інстанції Рибка Л. Я.
Суддя-доповідач Максюта
У Х В А Л А

03 листопада 2021 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суду складі колегії суддів:

головуючої (суддя-доповідач) Максюти І.О.,

суддів: Пнівчук О.В., Томин О.О.,

секретаря Пацаган В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Ільїна Олександра Павловича про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики,

встановив :

Рішенням Богородчанського районного суду від 16 грудня 2020 року задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу.

Не погодившись з рішенням суду представник ОСОБА_1 адвокат Ільїн О.П. подав апеляційну скаргу, одночасно заявивши клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Івано-Франківського апеляційного суду від 19 квітня 2021 року клопотання представника апелянта задоволено. Призначено у справі судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено питання: чи виконано рукописний текст « ОСОБА_1 » та підпис від імені ОСОБА_1 у договорі позики від 22 серпня 2020 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

За результатом проведеної експертизи судовим експертом Івано-Франківського НДЕКЦ МВС України Бунич Д.І. 30 червня 2021 року складено висновок № СЕ-19/109-21/5515-ПЧ, відповідно до якого рукописний текст та підпис у графі «Позичальник» у договорі позики від 22 серпня 2020 року виконано ОСОБА_1 .

В процесі розгляду справи представник ОСОБА_1 адвокат Ільїн О.П. заявив клопотання про призначення у справі повторної судової почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просив поставити питання: чи виконаний з урахуванням усіх наданих вільних та умовно-вільних підписів та зразків почерку ОСОБА_1 або іншою особою рукописний текст « ОСОБА_1 » та підпис у договорі позики біля рукописного « ОСОБА_1 », а також, чи наявні ознаки виконання підпису іншою особою з намаганням наслідувати почерк та підпис ОСОБА_1 . Проведення експертизи просив доручити експертам ТОВ «Київський експертно-дослідний центр. Клопотання мотивовано тим, що висновок судової почеркознавчої експертизи від 30 червня 2021 року містить недоліки та порушення, відображені у рецензії від 09 серпня 2021 року кандидата юридичних наук Бондар М.Є.Зокрема, експертиза була проведена неповно, без дотримання положень у галузі почеркознавчої експертизи, а зроблені в результаті дослідження категоричні позитивні висновки є необґрунтованими та викликають сумнів у їх правильності. Відтак, на думку заявника, це підтверджує порушення принципів повноти та об`єктивності експертного дослідження. Посилаючись на визначені в рецензії недоліки експертного висновку, зокрема щодо не дослідження експертом ознак наслідування почерку та не врахування усіх наданих зразків почерку і підпису просив клопотання задовольнити » (а.с.19-21, том 2).

Сторони, які належним чином повідомлялися про час і місце розгляду справи,в судове засідання не з`явився, від представника ОСОБА_1 адвоката Ільїна О.П. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням відповідача на лікуванні.

Колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників, оскільки вони повідомлені належним чином про судове засідання,па представником апелянта подано клопотання про відкладення судового засідання втретє, позиція викладена у письмових заявах. Неявка сторін в судове засідання не перешкоджає розгляду справи.

Вислухавши доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Повторна експертиза може бути призначена судом згідно статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності. При цьому вона доручається іншому експертові (експертам).

У пункті 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року №8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» судам роз`яснено, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Таким чином, згідно аналізу наведених норм, повторна судова експертиза призначається лише у разі обґрунтованих сумнівів у правильності висновку експерта та порушень у її проведенні.

Зі змісту висновку експертизи від 30 червня 2021 року вбачається, що експертом дано однозначну і конкретну відповідь на поставлене судом запитання; експертиза проведена атестованим судовим експертом, попередженим про кримінальну відповідальність, на підставі дослідження наданих вихідних даних, зокрема відібраних у суді експериментальних зразків підпису відповідача і вільних зразків його підпису.

Згідно пункту 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (далі Інструкція) повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Разом з тим, сторона відповідача просить поставити на вирішення повторної почеркознавчої експертизи додаткові питання, що не вирішувались під час проведення первинної експертизи.

Також заявлене клопотання не містить належних доводів щодо неповноти, неясності чи необґрунтованості висновку експерта № СЕ-19/109-21/5515-ПЧ від 30 червня 2021 року.

При цьому рецензія експертного висновку, складеного за результатами проведення комісійної судово-почеркознавчої експертизи, проведена кандидатом юридичних наук Бондар М.Є., на яку посилається представник відповідача в обґрунтування необхідності призначення експертизи, є неналежним доказом, оскільки проведена всупереч «Порядку проведення рецензування висновків судових експертів».

Відповідно до пункту 1 Розділу ІІ Порядку рецензування висновків проводять співробітники НДІСЕ, які мають кваліфікацію судового експерта з тієї експертної спеціальності, за якою складено поданий на рецензування висновок, та не менше ніж трирічний стаж експертної роботи.

Згідно даних Реєстру атестованих судових експертів свідоцтво ОСОБА_3 анульоване рішенням експертно-кваліфікаційної комісії Київського НДІСЕ від 03 лютого 2017 року № 1. Крім того, вона звільнена з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз 23 січня 2017 року, що вбачається з копії трудової книжки (а.с. 13, том 2).

Колегія суддів вважає необхідним зазначити, що рецензія не є тим доказом в розумінні закону, який спростовує висновок експертизи, оскільки процедура рецензування висновків експертів не має за мету вплинути на його оцінку в судовому процесі.

Інститут рецензування висновків судових експертів є інструментом внутрішньої процедури перевірки якості та обґрунтованості висновків, що подаються з метою отримання та підтвердження кваліфікації судового експерта.

Згідно з пунктом 2 вищезазначеного Порядку, метою рецензування висновків судових експертів є вдосконалення професійної майстерності експертів, поліпшення якості та обґрунтованості їх висновків. Рецензування не проводиться з метою спростування чи підтвердження висновків.

Аналогічно представником ОСОБА_1 не надано належних, достовірних доказів того, що висновок експертизи виготовлений з порушенням норм законодавства, і не дають підстав для висновку про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи в суді апеляційної інстанції.

Не містить клопотання про призначення повторної експертизи також обґрунтування того, яким саме іншим матеріалам справи суперечить висновок експертизи.

Щодо посилання представника апелянта на те, що у тексті висновку експертизи наведено зображення лише одного зразка підпису та почерку відповідача з розміткою виявлених збіжних почергових ознак, то такі не можуть бути підставою для проведення повторної почеркознавчої експертизи.

Так, частиною 1 статті 113 ЦПК передбачено, що якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи (пункт 1.2.13 Інструкції).

Разом з тим, клопотань щодо призначення додаткової почеркознавчої експертизи учасники справи не заявляли.

З огляду на викладене, підстави для призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи відсутні. А тому колегія суддів вважає, що клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає.

Окрім того, при вирішенні вказаного питання слід враховувати, що розумність строків розгляду справи згідно зі статтею 2 ЦПК України належить до основних засад (принципів) цивільного судочинства і є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, та про що неодноразово вказував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини.

Межі зупинення провадження у справі не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Керуючись статтями 103,104, 182, 367, 368, 389 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Ільїна Олександра Павловича про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуюча І.О. Максюта

Судді: О.В. Пнівчук

О.О. Томин

Повний текст ухвали складено 05 листопада 2021 року.