Провадження №: 2/755/7661/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" листопада 2021 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Коваленко І.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: П`ята Київська державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іванчук Ірина Миколаївна про визнання заповіту недійсним, -

в с т а н о в и л а:

27.09.2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва із позовною заявою до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: П`ята Київська державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іванчук Ірина Миколаївна про визнання заповіту недійсним.

29.09.2021 року в порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Коваленко І.В.

05.10.2021року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва позовну заяву залишено без руху, оскільки вона не відповідала положенням ст. 175 ЦПК України, а саме: при зверненні з позовною заявою до суду позивачем разом з позовною заявою не подано доказу -оскаржуваного ним заповіту, складеного громадянкою ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 та посвідченого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Іванчук Іриною Миколаївною, не зазначено згідно вимог ч.2 та ч.4 ст.83 ЦПК України об`єктивних причин неподання такого доказу разом з позовною заявою; не подано відповідного клопотання про витребування доказу в разі неможливості самостійно надати такий доказ. Окрім того, ОСОБА_1 не надав доказів на підтвердження наявності письмової відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, які б вказували на те, що позивач звертався до органів нотаріату з метою оформлення своїх спадкових прав після померлої ОСОБА_3 .

Також суддя зазначила, що позивач у позовній заяві не вказав повний перелік спадкової маси, її місцезнаходження, та не надав до матеріалів позовної заяви належних та допустимих доказів дійсної вартості об`єктів нерухомого майна щодо яких існує у даній справі спір, що є суттєвою обставиною, так як внаслідок цього неможливо встановити підсудність даної справи.

Відповідно до ухвали позивачу було роз`яснено обов`язок подати зазначені докази до Дніпровського районного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня отримання ухвали, а у разі не можливості подання доказів, в тому числі в строк встановлений судом, повідомити про це суд, із зазначенням причин, протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Ухвалу суду від 05.10.2021 року було направлено на електронну пошту представників позивача, яку 07.10.2021 року було доставлено до електронної скриньки ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, що автоматично сформована Автоматизованою системою бази документообігу суду.

Станом на 18 жовтня 2021 року ухвала суду від 05 жовтня 2021 року позивачем та його представником не виконана.

26.10.2021 року, тобто із пропуском встановленого ухвалою суду від 05.10.2021 року строку, від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Майко М.В. надійшла заява щодо усунення недоліків позовної заяви, до якої долучено копії звітів про незалежну експертну оцінку житлового будинку АДРЕСА_1 , ринкова вартість якої становить - 1 058 850,00 грн., та квартири АДРЕСА_2 , ринкова вартість якого становить - 393 900, 00 грн.

До заяви щодо усунення недоліків також долучено копію адвокатського запиту за вих.№36/21 від 08.10.2021 року на адресу П`ятої Київської нотаріальної контори та письмової відмови Завідувача нотаріальної контори Марцинкевич Л.А. від 12.10.2021 року за вих.№3945/01-16 щодо надання відповіді на адвокатський запит. У зв`язку з цим, 26.10.2021 року представником позивача - адвокатом Майко М.В., в порядку ч.1 ст. 84 ЦПК України, подано клопотання про витребування доказів, асаме витребування у Пятій Київській державній нотаріальній конторі матеріалів спадкової справи №571/2021, яка була заведена 18.08.2021 року після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Проте, позивачем та його представником не долучено докази звернення позивача до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, серед іншого Витяги із Спадкового реєстру, як це передбачено Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595.

Суд також звертає увагу, що вказані докази отримані позивачем та його представником вже після звернення до суду з позовною заявою: відповідні звіти про незалежну оцінку об`єктів нерухомого майна складені суб`єктом оціночної діяльності - 11 жовтня 2021 року, відповідь нотаріуса про відмову в наданні інформації - 12 жовтня 2021 року.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст. 81 ЦПК України).

Порядок подання доказів визначено у статті 83 ЦПК України, а саме: сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Таким чином, позивач має можливість реалізувати своє право на витребування доказів шляхом звернення до суду із заявою про забезпечення доказів в порядку визначеному ст.133 Цивільного процесуального кодексу України, однак розгляд заяви про забезпечення доказів має передувати зверненню позивача з позовом до суду.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Окрім того, звертаючись до суду, позивач зазначив адресу відповідача ОСОБА_2 , як фактичну адресу місця проживання, - АДРЕСА_1 , тобто за місцем знаходженням спадкового майна. При цьому, позивач вказав, що ані адреса місця реєстрації, ані реєстраційний номер облікової картки платника податків, ані інші засоби зв`язку відповідача йому невідомі.

Одночасно з винесенням 05.10.2021 року ухвали про залишення позовної заяви без руху, суддею на виконання вимог ч.4 ст.165 Цивільного процесуального кодексу України, в порядку досудової підготовки справи здійснено запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області про реєстрацію місця проживання відповідачки.

27.10.2021 року на запит суду надійшла інформація про те, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрованою за вказаною позивачем у позовній заяві адресою не значиться, для наведення довідки необхідно вказати повну дату народження відповідача.

Відсутність у суду таких відомостей та доказів унеможливлює перевірити та встановити належного відповідача у справі.

Суд роз`яснює, що одним із основних принципів цивільного судочинства є змагальність сторін, згідно із яким кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Виконання завдань цивільного судочинства залежить від встановлення судом у справі об`єктивної істини та правильного застосування норм матеріального і процесуального права. Для цього Цивільний процесуальний кодекс України покладає на суд обов`язок, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створювати необхідні умови для всебічного і повного дослідження обставин справи.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі. Відомості про зареєстроване місце проживання відповідача мають значення для його належного повідомлення про розгляд справи та направлення йому копій процесуальних документів.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та у рішенні від 30 травня 2013 року «Наталія Михайленко проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Однак, у встановлений судом строк представник позивача не виконав вимоги ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, не усунув зазначені в ухвалі суду недоліки.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач у встановлений судом строк не виконає всі перелічені в статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись статями ст.ст. 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: П`ята Київська державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іванчук Ірина Миколаївна про визнання заповіту недійсним - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення позивачу даної ухвали суду.

Суддя: І.В.Коваленко