Провадження № 2/643/1498/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.11.2021 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Поліщук Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Новакової Т.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні у приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Харківської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, та

за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Харківської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

З позовною заявою до суду звернулась ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Харківської міської ради про визнання права власності на 11/150 частин квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що їй на підставі договору купівлі-продажу квартири від 24.12.2013, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Ушивець О.Ю., зареєстрованого в реєстрі за № 2248, належить 64/75 часток квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності від 24.12.2013 серії ЕАК № 850307. До придбання вказаної квартири ця квартира належала ОСОБА_5 на підставі рішення Московського районного суду м. Харкова від 18.02.2013 № 2027/1321/12. Вказаним судовим рішенням було встановлено, що 64/75 частин спірної кватири належить ОСОБА_6 , а 11/75 часток належить ОСОБА_4 . 64/75 часток за рішенням суду успадкував ОСОБА_5 , а 11/75 часток залишено відкритими за дітьми ОСОБА_4 - ОСОБА_1 та ОСОБА_7 . Оскільки ОСОБА_4 та ОСОБА_7 померли, що підтверджується копіями свідоцтв про їх смерть, спадкоємцем ОСОБА_7 є його дружина - ОСОБА_2 та його син - ОСОБА_3 . На теперішній час позивач не може отримати свідоцтво про право на спадщину, оскільки отримала постанову від 06.02.2019 про відмову у видачі спадщини після смерті ОСОБА_4 з тих підстав, що немає в живих жодного з подружжя спадкодавців та за померлим не було зареєстроване право власності на спірне майно.

Ухвалою судді від 23.11.2020 провадження у справі відкрито та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження (а.с.69-70).

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулись до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 та Харківської міської ради, в якому просять: прийняти зустрічну позовну заяву та розглядати її в одному провадженні з первісним позовом; визнати за ними право власності за кожним по 11/150 часток в квартирі АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 (а.с.107-109).

Зустрічні позовні вимоги обґрунтовані тим, що вони, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , є спадкоємцями ОСОБА_7 . Спадщину після його смерті вони прийняли, оскільки були зареєстровані разом зі спадкодавцем за однією адресою, проте, як спадкоємці ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , отримати свідоцтво про право на спадщину вони не можуть з тих підстав, що нема в живих жодного з подружжя спадкодавців та за померлими не було зареєстроване право власності на спірне майно.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулись до суду із уточненою зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 та Харківської міської ради, в якому просять: визнати за ними право власності за кожним по 11/300 часток в квартирі АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 , посилаючись на те, що у зустрічному позові допущено помилку у розрахунках часток співвласників, а тому є необхідне уточнити позовні вимоги, не змінюючи підстав та предмету позову (а.с.128-129).

Ухвалою суду від 09.06.2021 прийнято до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Харківської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Харківської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, та об`єднано в одне провадження; вирішено питання про витребування доказів (а.с.136-138).

До початку підготовчого засідання позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 подав до суду заяву, в якій відмовляється від своїх позовних вимог до ОСОБА_1 , Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом в повному обсязі.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 подала до суду уточнену зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , Харківської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, в якій просить визнати за нею право власності на 11/150 частин в квартирі АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , посилаючись на те, що оскільки позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 відмовився від своїх позовних вимог, необхідно уточнити свої зустрічні позовні вимоги, не змінюючи підстав та предмету позову .

Ухвалою суду від 04.11.2021 уточнену зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Харківської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом прийнято до провадження; прийнято відмову ОСОБА_3 від позову до ОСОБА_1 , Харківської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, та провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Харківської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, закрито.

Учасники справи у підготовче засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

До початку підготовчого засідання позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просить задовольнити її позовні вимоги в повному обсязі, проти задоволення уточнених зустрічних позовних вимог ОСОБА_2 не заперечує, просить розглянути справу без її участі та без участі її представника.

Відповідач ОСОБА_3 подав до суду заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не заперечує та просить їх задовольнити (а.с.104).

Відповідач ОСОБА_2 подала до суду письмову заяву, в якій просить розглянути справу без її участі, задовольнити її позовні вимоги, проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 не заперечує та просить їх задовольнити (а.с.133).

Відповідач Харківська міська рада до початку підготовчого засідання подав заяву про розгляд справи за відсутності представника та ухвалити рішення згідно чинного законодавства, яке не буде порушувати права відповідача та інших осіб (а.с.90).

В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч.3 ст. 12, ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 п. 4 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України 2003 року Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності.

Оскільки спірні правовідносини виникли у 1999-2000 роках (дати смерті спадкодавців), тобто до набрання чинності ЦК України 2003 року, дані цивільні відносини регулюються положеннями ЦК Української РСР 1963 року, в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин.

Статтею 527 ЦК України (в редакції 1963 року) встановлено, що спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті.

Відповідно до положень ст. 529 ЦК України (в редакції 1963 року) при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

Відповідно до положень ст. 548 ЦК України (в редакції 1963 року) для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Статтею 549 ЦК України (в редакції 1963 року) визначено, що визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 551 ЦК України (в редакції 1963 року), якщо спадкоємець, закликаний до спадкоємства за законом або за заповітом, помер після відкриття спадщини, не встигнувши її прийняти в установлений строк, право на прийняття належної йому частки спадщини переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Відповідно до ч. 2 ст. 553 ЦПК України вважається, що відмовився від спадщини також той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчать про прийняття спадщини (стаття 549 цього Кодексу).

Як встановлено судом та підтверджується письмовими доказами, позивачу ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 24.12.2013, укладеного між ОСОБА_5 (продавець) та ОСОБА_1 (покупець), посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Ушивець О.Ю., зареєстрованого в реєстрі за № 2248, належить 64/75 часток квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності від 24.12.2013 серії ЕАК № 850307 (а.с.5-7).

Вказані 64/75 часток квартири належали ОСОБА_5 на праві власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , на підставі рішення Московського районного суду м. Харкова від 18.02.2013 № 2027/1321/12, яке набрало законної сили. Вказаним судовим рішенням було встановлено, що 64/75 частин спірної кватири належить ОСОБА_6 , а 11/75 часток належить ОСОБА_4 , який за життя заповіту не склав, та 11/75 часток залишено відкритими за дітьми ОСОБА_4 - ОСОБА_1 та ОСОБА_7 . Отже, кожен із спадкоємців ОСОБА_4 може претендувати на 11/150 частин квартири.

В силу ч.ч.4,5 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.10).

ОСОБА_1 є дочкою померлого ОСОБА_4 (а.с.173-175).

ОСОБА_7 є сином ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.14).

ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.11).

ОСОБА_2 є дружиною померлого ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про одруження (а.с.12).

ОСОБА_3 є сином ОСОБА_7 та ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.13).

Отже, після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишилась спадщина у виді 11/75 часток квартири АДРЕСА_1 , спадкоємцями на які є діти померлого ОСОБА_4 - ОСОБА_1 та ОСОБА_7 , в рівних частках по 11/150 за кожним.

Постановою державного нотаріуса Одинадцятої ХДНК від 06.02.2019 ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом з тих підстав, що за життя ОСОБА_6 право власності на частку в спільному майні подружжя не було оформлено на ім`я її чоловіка ОСОБА_4 (а.с.15).

Згідно витребуваної судом копії спадкової справи, після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини звернулись дочка померлого ОСОБА_1 , син померлого ОСОБА_7 , дружина померлого ОСОБА_6 . 06.02.2002 державним нотаріусом Одинадцятої ХДНК видано свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , за яким спадкоємицями майна на 2/3 частки квартири АДРЕСА_1 є його дружина ОСОБА_6 та його дочка ОСОБА_1 , в рівних частках кожна. На 1/3 частку спадкового майна свідоцтво про право на спадщину не видано (а.с.164-182).

Тобто дочка померлого ОСОБА_4 - ОСОБА_1 у встановлений законом строк звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що свідчить про вчинення нею дій для прийняття спадщини, визначені ст. 549 ЦК України.

ОСОБА_7 також у встановлений законом строк звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_4 , але за життя право на спадщину не оформив.

Після смерті ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , право на прийняття належної йому частки спадщини переходить до його спадкоємців.

Дружина померлого ОСОБА_2 постійно на день смерті спадкодавця ОСОБА_7 була зареєстрована з ним за однією адресою, що підтверджується копією будинкової книги ( а.с.116-121).

Згідно витребуваної судом копії спадкової справи, після смерті ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини звернулась дружина померлого ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_8 . Інших заяв щодо спадщини після смерті ОСОБА_7 не зареєстровано (а.с.147-162).

Тобто дружина померлого ОСОБА_7 - ОСОБА_2 у встановлений законом строк звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, була постійно зареєстрована зі спадкодавцем на день його смерті, що свідчить про вчинення нею дій для прийняття спадщини, визначені ст. 549 ЦК України.

Син померлого ОСОБА_7 - ОСОБА_3 будь-яких дій в розумінні ст. 549 ЦК України для прийняття спадщини не вчинив, та відмовився в суді від своїх позовних вимог про визнання за ним права власності на частину квартири за законом після померлого батька ОСОБА_7 .

Як зазначено у Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, проте право власності на нерухоме майно у разі прийняття спадщини виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації речового права на нерухоме майно.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення первісного та зустрічного позовів у повному обсязі.

Визнання позивачем зустрічних позовних вимог та визнання відповідачем первісних позовних вимог не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, враховуючи відмову ОСОБА_3 від своїх позовних вимог.

Отже, судом встановлена наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права (ч. 2 ст. 263 ЦПК України). Частиною 5 статті 263 ЦПК України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

При зверненні до суду позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 понесли судові витрати по сплаті судового збору.

Відповідно до п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» при пред`явленні позову та ухваленні рішення за вимогами про право спадкоємців на майно судовий збір визначається судом, виходячи із загальної вартості майна, і витрати на його оплату покладаються на кожного спадкоємця, пропорційно до виділеної йому частки.

Враховуючи вищевикладене, приписи ст. 141 ЦПК України, суд покладає на позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 понесені ними судові витрати.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 7, 10-13, 18, 76-81, 89, 92, 128-131, 133, 141, 196-200, 223, 247 ч.2, 258, 259, 263-265, 268, 273, 315 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Харківської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 11/150 часток квартири загальною площею 33 кв.м., житловою площею 16,7 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Харківської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , право власності на 11/150 часток квартири загальною площею 33 кв.м., житловою площею 16,7 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач ОСОБА_1 - АДРЕСА_3 .

Відповідач ОСОБА_2 - АДРЕСА_4 .

Відповідач ОСОБА_3 - АДРЕСА_5 .

Відповідач Харківська міська рада - 61003 м. Харків, майдан Конституції, 7, .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення, безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.В. Поліщук