Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/4610/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.11.2021 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Леньо В.В., при секретарі Казимірська Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Виноградів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивовано тим, що сторони уклали шлюб 20.10.2017 року. Шлюб був зареєстрований Шепетівським міськрайонним відділом ДРАЦС Головного ТУ юстиції у Хмельницькій області, актовий запис № 294.

Одруження виявилось невдалим, міцної сім`ї не створили, причиною розпаду шлюбу є те, що у сторін виявились різні характери, та погляди на життя, відсутнє взаємопорозуміння, шлюб носить формальний характер. У зв`язку з цим просить шлюб розірвати.

Позивач у судове засідання не з`явився, проте його представником адвокатом Бора Ю.В. до суду подано заяву про розгляд справи без їх з позивачем участі. Позовні вимоги підтримує.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, подала до суду клопотання про розгляд справи без її участі. Зазначила, що вимоги позову про розірвання шлюбу визнає, не заперечую проти розірвання шлюбу. Щодо обставин позову то такі не визнанла, та заначила, що ініціатором припинення сімейних відносин являвся позивач, а причиною розірвання шлюбу ввжає наявність у позивача іншої жінки. При вирішенні питання про стягнення судових витрат просила врахувати ту обставину, що вона являється учасником бойових дій.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні належними доказами достовірно встановлено, що сторони уклали шлюб 20.10.2017 року. Шлюб був зареєстрований Шепетівським міськрайонним відділом ДРАЦС Головного ТУ юстиції у Хмельницькій області, актовий запис № 294.

Відповідно до ч.1 ст.24СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частинами 3, 4 ст.56СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ч. 3 ст. 105СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у тому числі за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст.110СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно ч. 2 ст.112СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, у тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Формальне існування шлюбу обмежує особисту свободу сторін та порушує їх особисті інтереси, що мають істотне значення, що суперечить ч.1 ст.51Конституції України про добровільну згоду жінки та чоловіка на перебування в шлюбі.

Постановою ПленумуВерховного СудуУкраїни №2від 12.06.2009року в п. 24 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляду справ у суді першої інстанції» звернуто увагу, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Суд бере до уваги зазначені у позовній заяві обставини, що сторони сімейного життя не ведуть, шлюбних стосунків не підтримують, проживають окремо. Позивач примирення вважає неможливим та наполягає на розірванні шлюбу.

Суд також приймає до уваги позицію відповідача, викладену у письмовій заяві, про надання згоди на розірвання шлюбу.

З урахуванням фактичних взаємовідносин подружжя, дійсних причин позову, категоричної позиції позивача щодо розірвання шлюбу, та згоди відповідача щодо розірвання шлюбу, наведене свідчить про те, що розлад у відносинах сторін носить стійкий характер, що призвело до втрати почуттів та перспектив налагодження стосунків немає.

Наведене дає підстави для висновку про те, що подальше проживання та збереження сім`ї сторін неможливе, суперечитиме інтересам подружжя, тому суд приходить до переконання, що їх шлюб слід розірвати.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд приходить до наступного висновку.

За положеннями статті 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від оплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 , відповідно до посвідчення серії НОМЕР_1 від 26.05.2015 року є учасником бойових дій, а від так відповідно до п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору.

Також встановлено, що відповідач ОСОБА_2 відповідно до посвідчення Серії НОМЕР_2 від 06.08.2018 року, також є учасником бойових дій, а від так відповідно до п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» також звільнена від сплати судового збору.

Таким чином, судові витрати у цій справі мають компенсуватись за рахунок держави.

На підставі наведеного, керуючись ст.51 Конституції України, ст.ст.110, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 263, 264, 265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Шлюб, укладений 20 жовтня 2017 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 Шепетівським міськрайонним відділом ДРАЦС Головного ТУ юстиції у Хмельницькій області, актовий запис № 294. р о з і р в а т и.

Судові витрати по справі віднести за рахунок держави.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його прийняття безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

ГоловуючийВ. В. Леньо