справа № 631/1025/21
номер провадження 2/631/707/21
У Х В А Л А

п р о п о в е р н е н н я п о з о в н о ї з а я в и

02 листопада 2021 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі судді Мащенко С. В., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ, із залученням до розгляду у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ У ХАРКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ «Про встановлення факту родинного зв`язку та визнання права власності в порядку спадкування», -

в с т а н о в и в :

20.10.2021 року до Нововодолазького районного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , від імені та інтересах якої діє ОСОБА_2 , до Нововодолазької селищної ради, із залученням до розгляду у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ГУ Держгеокадастру у Харківській області «Про встановлення факту родинного зв`язку та визнання права власності в порядку спадкування».

Зазначена заява зареєстрована за вхідним № 5756/21-вх із наданням автоматизованою системою документообігу суду єдиного унікального № 631/1025/21 (провадження № 2/631/707/21) та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, обліково-статистичної картки справи та Контрольного журналу судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді, передана на розгляд головуючого судді Мащенко С. В.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 25.10.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та інтересах якої діє ОСОБА_2 , до Нововодолазької селищної ради, із залученням до розгляду у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ГУ Держгеокадастру у Харківській області «Про встановлення факту родинного зв`язку та визнання права власності в порядку спадкування»залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позову повинно було усунути шляхом вчинення певних дій, як то:

- подати відповідну заяву у виді окремого письмового документу з усунутими (виправленими) недоліками, вказаними судом в ухвалі;

- сплатити судовий збір в частині позовних вимог про визнання права власності на нерухоме майно відповідно до визначеної у заяві ціни позову;

- надати документи на підтвердження повноважень представника.

На виконання приписів частини 6 статті 272 Цивільного процесуального кодексу України копію зазначеної ухвали надіслано позивачу для виконання за вихідним № 631/1025/21/6054/2021 й 26.10.2021 року представник позивача ОСОБА_2 також отримала її копію під особистий підпис у відповідній розписці безпосередньо в суді.

Отже, з огляду на зміст частини 7 статті 272 Цивільного процесуального кодексу України, врученням копії судового рішення представникові вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Частини 5 і 6 статті 185 цивільного процесуального кодексу України мовлять про те, що суд повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Про необхідність повернення позовної зави шляхом постановлення відповідної ухвали мовить й припис частини 2 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України, де чітко визначено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відтак, вирішуючи питання про повернення позовної заяви і доданих до неї документів внаслідок не усунення її недоліків у строк, встановлений судом, слід перш за все, виходить з того, що статтею 55 Конституції України проголошено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Зміст цього права полягає у тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

Отже, звернення особи до суду є її абсолютним правом.

Частиною 3 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Також, відповідно до змісту частини 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Здебільшого, частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, учиненої 04.11.1950 року в Римі, яка відповідно до приписів статті 9 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року (із змінами та доповненнями) є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Вказане повністю кореспондує зі змістом вже згаданої вище статті 55 Конституції України, яку відповідно до рішення Конституційного Суду України № 9-зп від 25.12.1997 року (у справі за конституційним зверненням громадян ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та інших щодо офіційного тлумачення статей 55, 64, 124 Конституції України (справа за зверненнями жителів міста Жовті Води) слід розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку, і суд не може відмовити у правосудді, а також у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства.

Одночасно із цим правилами прецедентної практики Європейського суду з прав людини передбачено, що кожна держава - учасниця Конвенції, реалізуючи пункт 1 її статті 6 щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, незважаючи на те, що звернення особи до суду є її абсолютним правом, однак воно повинно ґрунтуватись на приписах матеріального та процесуального законів.

Отже, як чітко обумовлює пункт 1 частини 1 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України ухвала суду є різновидом судового рішення.

З огляду на таке, відповідно до змісту пункту 1 частини 6 статті 272 вказаного кодифікованого процесуального акту України днем її вручення є день вручення судового рішення під розписку.

При цьому положення частини 7 статті 272 Цивільного процесуального кодексу України констатують, що, якщо копію судового рішення вречено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

З матеріалів справи з єдиним унікальним № 631/1025/21 (провадження № 2/631/707/21) за позовом ОСОБА_1 , від імені та інтересах якої діє ОСОБА_2 , до Нововодолазької селищної ради, із залученням до розгляду у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ГУ Держгеокадастру у Харківській області «Про встановлення факту родинного зв`язку та визнання права власності в порядку спадкування» вбачається, що вирішуючи в межах строку, визначеного частиною 1 статті 185 та згідно із частиною 3 статті 124 Цивільного процесуального кодексу України, питання щодо відкриття провадження у справі, проаналізувавши фактичні обставини позову, їх правову кваліфікацію, характер спірних правовідносин та предмет захисту, судом встановлено, що він поданий без додержання вимог, викладених у статтях 175 - 177 цивільного процесуального кодифікованого закону України, а тому залишений без руху із наданням строку для усунення недоліків 5 днів з дня вручення зазначеної ухвали суду.

Зважаючи на таке, суд переконався, що представник позивача 26.10.2021 року отримала ухвалу суду від 25.10.2021 року під особистий короткий підпис у відповідній розписці безпосередньо в суді.

Згідно з нормами частини 3 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, заява вважається неподаною та повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Відтак, ОСОБА_1 , отримавши ухвалу суду через свого представника ОСОБА_2 про залишення її позову до Нововодолазької селищної ради, із залученням до розгляду у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ГУ Держгеокадастру у Харківській області «Про встановлення факту родинного зв`язку та визнання права власності в порядку спадкування» без руху, повинна була усунути виявлені судом недоліки не пізніше 01.11.2021 року.

Однак, беручи до уваги зазначені вище норми процесуального права, проаналізувавши всі наявні письмові докази з питань своєчасності та належності отримання ОСОБА_1 копії відповідного судового рішення, оцінюючи тривалість пробігу поштової кореспонденції та ураховуючи, що на дату прийняття цієї ухвали недоліки позову не усунуті, суд доходить до обґрунтованого висновку про те, що за таких обставин позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та інтересах якої діє ОСОБА_2 , до Нововодолазької селищної ради, із залученням до розгляду у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ГУ Держгеокадастру у Харківській області «Про встановлення факту родинного зв`язку та визнання права власності в порядку спадкування» слід вважати неподаною та повернути позивачу разом із доданими до неї документами, залишивши в суді її копію.

Постановляючи ухвалу, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.

За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо.

При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів.

Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, а тому справа перебувала на розгляді належного суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 55 і 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями); частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, учиненої 04.11.1950 року в Римі; статтями 17, 36 і пунктом 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями); Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів»; пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року; Рішенням Конституційного Суду України № 9-зп від 25.12.1997 року (у справі за конституційним зверненням громадян ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та інших щодо офіційного тлумачення статей 55, 64, 124 Конституції України (справа за зверненнями жителів міста Жовті Води); і статтями 3, 4, 17, 18, статтями 76 80, 89, частиною 3 статті 124, 131, 175 - 177, 185, 187, пунктом 1 частини 1 і частиною 2 статті 258, статтями 259 260, частиною 2 статті 261, частинами 5 і 6 статті 272, частиною 2 статті 352, статтями 353 - 354 Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями),-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ, із залученням до розгляду у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ У ХАРКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ «Про встановлення факту родинного зв`язку та визнання права власності в порядку спадкування», зареєстровану під єдиним унікальним № 631/1025/21 (провадження № 2/631/707/21), вважати неподаною та повернути позивачеві разом із доданими до неї документами, залишивши в суді копію позову.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що повернення її позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для цього.

Копію ухвали надіслати ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення протягом двох днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з цього дня.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала, що набрала законної сили, обов`язкова для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання ухвали є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Ухвалу постановлено, складено шляхом комп`ютерного набору та підписано суддею в одному примірнику.

Суддя: С. В. Мащенко