СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/12452/20

пр. № 2/759/1209/21

27 вересня 2021 року м. Київ

Святошинський районний суд м.Києва

в складі: головуючого - судді Кириленко Т.В.;

при секретарі Істоміній О.Г.;

за участю представника позивача ОСОБА_1 ;

представника відповідача ОСОБА_2 ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації про визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, суд, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2020 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 про визначення способів участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що з 27.02.2013 року по 13.09.2018 року він перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачкою. Від шлюбу вони мають доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після розірвання шлюбу дитина проживає разом із відповідачкою.

Позивач стверджує, що відповідачка чинить йому перешкоди у спілкуванні з дитиною, у зв`язку з чим 11.06.2019 року він звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації із заявою щодо визначення способів його участі у вихованні малолітньої дочки ОСОБА_5

28.08.2019 року на засіданні комісії з питань захисту прав дитини Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації позивачу було рекомендовано звернутись до правоохоронних органів з метою встановлення місцязнаходження дитини, оскільки за адресою реєстрації позивачки вони не проживають, із дошкільного навчального закладу АДРЕСА_1 дочка позивачки була відрахована за заявою матері.

Після цього, 11.10.2019 року позивач через свого представника звернувся до Дарницього УП ГУНП у м. Києві. Працівниками поліції було проведено телефонну розмову із відповідачкою, у ході якої та повідомила, що належним чином виконує свої батьківські обов`язки, зазначила що не проживає у Дарницькому районі м. Києва, однак адресу свого проживання назвати відмовилась.

Таким чином позивач вказує, що намагався вирішити питання щодо своєї участі у вихованні малолітньої дитини, однак відповідачка чинить перешкоди та уникає вирішення даного питання у передбачений законом спосіб, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду та просив визначити йому способи участі у спілкуванні та вихованні дитини та встановити графік побачень, а саме:

1) з понеділка по п`ятницю кожного тижня - друга половина дня з 18:00 год. по 21:00 год. без обмежень у спілкуванні та побаченнях з можливістю забирати доньку з дитячого садочка, гуртків, місця відвідування занять донькою, з можливістю до себе за місцем проживання батька ( АДРЕСА_2 ), з можливістю відвідування дитячих закладів, дитячих розважальних центрів, закладів охорони здоров`я (за необхідності), тощо, без присутності матері ОСОБА_4 ;

2) кожні перші та треті вихідні кожного місяця (субота та неділя) з 09:00 год. суботи по 21:00 год. неділі без обмежень у спілкуванні та побаченнях з можливістю забирати доньку до себе за місцем проживання батька на ночівлю ( АДРЕСА_2 ) (виходячи з того, що з матір`ю донька ночує з понеділка по суботу кожного місяця, та кожні другі та четверті вихідні), з можливістю відвідування дитячих закладів, дитячих розважальних центрів, закладів охорони здоров`я (за необхідності), тощо без присутності матері ОСОБА_4 ;

3) з понеділка по неділю кожного тижня без обмежень у спілкуванні у будь-який час з 09:00 год. по 21:00 год. по телефону, через соціальні мережі (Skype, Viber, Telegram, тощо);

4) з метою святкування державних та релігійних свят донька проводить цілий день з батьком ОСОБА_3 з 09:00 год. по 21:00 год. без обмежень у спілкуванні та побаченнях з можливістю відвідування дитячих закладів, дитячих розважальних центрів, закладів охорони здоров`я (за необхідності), тощо без присутності матері ОСОБА_4 , а саме в такі дні:

-2 січня кожного року (наступний день після свята Нового року),

-8 січня кожного року (наступний день після свята Різдва Христового),

-15 січня кожного року (наступний день після свята Обрізання Господнє, Свято Святого Василя),

-20 січня кожного року (наступний день після свята Хрещення Господнє),

-16 лютого кожного року (наступний день після свята Стрітення Господнє),

-9 березня кожного року (наступний день після свята Міжнародного жіночого дня),

-8 квітня кожного року (наступний день після свята Благовіщення Пресвятої Богородиці),

-кожного року наступний день після свята Вхід Господній в Єрусалим, Вербна неділя,

-кожного року наступний день після свята Пасхи (Свято Пасхи),

-2 травня кожного року (наступний день після свята Дня праці),

-10 травня кожного року (наступний день після свята Дня Перемоги),

-кожного року наступний день після свята Трійці (Свято Трійця),

-29 червня кожного року (наступний день після свята Дня Конституції),

-13 липня кожного року (наступний день після свята Святих первоверховних апостолів Петра і Павла),

-20 серпня кожного року (наступний день після свята Преображення Господнє, Яблучний Спас),

-25 серпня кожного року (наступний день після свята Дня незалежності),

-15 жовтня кожного року (наступний день після свята Дня захисника та після дня свята Покров Пресвятої Богородиці),

-26 грудня кожного року (наступний день після свята Католицького Різдва);

5) ІНФОРМАЦІЯ_2 кожного року (день народження ОСОБА_3 ) донька проводить з батьком з 09:00 год. по 21:00 год. без обмежень у спілкуванні та побаченнях з можливістю відвідування дитячих закладів, дитячих розважальних центрів, закладів охорони здоров`я (за необхідності), тощо без присутності матері ОСОБА_4 ;

6) ІНФОРМАЦІЯ_3 кожного року (наступний день після дня народження доньки) донька проводить з батьком з 09:00 год. по 21:00 год. без обмежень у спілкуванні та побаченнях з можливістю відвідування дитячих закладів, дитячих розважальних центрів, закладів охорони здоров`я (за необхідності), тощо без присутності матері ОСОБА_4 ;

7) в період літнього відпочинку, починаючи з 16 липня по 30 серпня з можливістю забирати доньку до себе за місцем проживання батька ( АДРЕСА_2 ), з можливістю відвідування дитячих закладів, дитячих розважальних центрів, закладів охорони здоров`я (за необхідності), місць відпочинку, поїздки на море, санаторії тощо без присутності матері ОСОБА_4 ; ОСОБА_3 забирає доньку о 10:00 год. 16 липня за адресою місця постійного доньки ( АДРЕСА_3 ) та о 20:00 год. 30 серпня ОСОБА_3 повертає доньку матері ОСОБА_4 за адресою місця постійного проживання доньки.

8) в період зимового відпочинку, починаючи з 20 грудня по 31 грудня з можливістю забирати доньку до себе за місцем проживання батька ( АДРЕСА_2 ), з можливістю відвідування дитячих закладів, дитячих розважальних центрів, закладів охорони здоров`я (за необхідності), місць відпочинку, поїздки на море, санаторії тощо без присутності матері ОСОБА_4 ; ОСОБА_3 забирає доньку о 10:00 год. 20 грудня за адресою місця постійного доньки ( АДРЕСА_3 ) та о 20:00 год. З! грудня ОСОБА_3 повертає доньку матері ОСОБА_4 за адресою місця постійного проживання доньки.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 31.07.2020року було відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження (а.с. 35).

23.09.2020 року відповідачка подала до суду відзив, у якому заперечувала проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що вона ніколи не чинила перешкод у спілкуванні позивача із донькою, однак той не приділяв дитині належної уваги. Відповідачка заперечує проти запропонованого позивачем графіку, оскільки дитина весь вільний час буде знаходить та спілкуватись із батьком, і тоді, враховуючи необхідність у забезпеченні умов для існування дитини, у відповідачки самої не буде часу на спілкування та виховання дитини. Крім цього просила при встановленні графіку зустрічей дитини з батьком враховувати графік відвідувань дитиною дитячого садка та додаткових занять, а також наполягала на проведенні зустрічей виключно у її присутності (а.с. 37-40).

19.10.2020 року позивач подав до суду відповідь на відзив, у якому заперечував проти доводів відповідачки, які на його думку не підтверджуються доказами. Також зазначав, що участь батька у спілкуванні з дитиною відповідає її інтересам. Жодних доказів ведення позивачем аморального способу життя чи відсутністю у нього умов для виховання доньки позивачкою не наведено (а.с. 96-101).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 20.01.2021 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с. 139-140).

У судовому засідання представник позивача позов підтримав, просив задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідачки заперечувала проти задоволення позовних вимог в обсязі, запропонованому позивачем, посилаючись на заперечення, викладені у відзиві.

3-тя особа в судове засідання не з`явилась, просить слухати справу у відсутність її представника.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 перебували у шлюбі із 27.02.2013 року по 13.09.2018 року (а.с. 7).

Від даного шлюбу у них народилась дитина: ОСОБА_5 (а.с. 8).

Рішенням Святощинського районного суду м. Києва від 13.09.2018 року шлюб між сторонами було розірвано (а.с. 10).

Малолітня ОСОБА_5 була зареєстрована разом із позивачем за адресою: АДРЕСА_2 , проте з 10.09.2020р. зареєстрована та проживає разом з відповідачкою за адресою АДРЕСА_3 (а.с. 13, 15, 83).

Відповідно до акту обстеження умов проживання, малолітня ОСОБА_5 проживає разом із відповідачкою за адресою: АДРЕСА_4 . Умови проживання задовільні, стосунки між членами сім`ї доброзичливі (а.с. 41, 43-45).

Встановлено, що після розірвання шлюбу у сторін виник конфлікт щодо проживання відповідачки з дитиною в квартирі позивача, внаслідок чого відповідачка з дитиною переїхала на постійне проживання за місцем своєї реєстрації і сторони не дійши згоди щодо участі батька у вихованні та спілкуванні з донькою.

Статтею 18 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Частиною першою статті 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладно у пункті 8 статті 7 СК України та у статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини.

Відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ від 11 липня 2017 року, заява № 2091/13, у справі «М. С. проти України» та у рішенні ЄСПЛ від 16 липня 2015 року № 10383/09, § 100 «Мамчур проти України», ЄСПЛ зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним (параграф 76).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Відповідно до ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

Відповідно до ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебувають вони у шлюбі між собою.

Згідно ст. 150 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної освіти, готувати її до самостійного життя.

Отже, обов`язки щодо забезпечення розвитку дитини покладаються на обох батьків, кожен з батьків зобов`язаний приймати участь у вихованні дитини не епізодично, а постійно, характер таких зустрічей не повинен носити формальний характер, а між батьками та дитиною повинен існувати систематичний контакт, при цьому слід дотримуватися розумного балансу на участь обох батьків у вихованні дитини.

Статтею 153 СК України передбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли це право обмежене законом. Дитина, яка розлучена з одним із батьків чи обома батьками, має право регулярно підтримувати особисті стосунки й прямі контакти з обома батьками, крім випадків, коли це суперечить найвищим інтересам дитини.

Згідно приписів ст. 157, ч. 1, ч. 2, ч. 3 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Статтею 158 СК України передбачено, що за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема, якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи (ч.ч. 1, 2 ст. 159 СК України).

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 19 СК України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Разом з тим орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

24.12.2020 року Святошинської районною в м. Києві державною адміністрацією було складено висновок щодо визначення способів участі батька ОСОБА_3 у вихованні та спілкуванні з малолітньою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно вказаного висновку № 107-40/8465 від 24.12.2020 комісією встановлено, що батьки дитини ОСОБА_3 та ОСОБА_4 перебували в зареєстрованому шлюбі з 27.03.2013р. по 13.09.2018р.

Мати з дочкою проживають за адресою : АДРЕСА_3 . Житлово-побутові умови проживання малолітньої створені належним чином, дитина забезпечена всім необхідним для повноцінного розвитку.

У письмовому поясненні мати зазначила, що вона не перешкоджала та не має наміру перешкоджати спілкуванню батька ОСОБА_3 з малолітньою дочкою, але зустрічі мають відбуватись у її присутності, оскільки дитина рідко бачиться з батьком та боїться залишатись з ним наодинці.

Відповідно до інформації, наданої дошкільким навчальним закладом № 602 м. Києва, який відвідує малолітня ОСОБА_7 , за час відвідування дитиною дошкільного закладу батько жодного разу не приходив, батьківські збори не відвідував.

Батько дитини ОСОБА_3 проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Житлово-побутові-умови проживання створені належним чином.

Згідно з інформацією Дарницького районного Центру соціальних служб, сім`ї, дітей та молоді м. Києва батько дитини, громадянин ОСОБА_3 , на обліку як особа, що знаходиться в складних життєвих обставинах, не перебуває, потреби дитини зданий забезпечувати в повній мірі.

Приймаючи до уваги зазначене вище, рекомендації комісії з питань захисту прав дитини Святошинська районна в м. Києві державна адміністрація як Орган опіки та піклування рекомендувала визначити порядок участі позивача у вихованні та спілкуванні з малолітньою донькою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 І, ІІІ суботи з 10:00 год. до 19:00 год.; ІІ, ІV неділі з 10:00 год. до 19:00 год.; два тижні під час літніх шкільних канікул та половини зимових шкільних канікул (а.с. 123-124).

Суд погоджується з таким висновком Органу опіки та піклування Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації, однак, враховуючи, що сторони розірвали шлюб ще 13.09.2018р. та тривалий час проживають окремо, дитина весь цей час проживає з матір`ю і згідно пояснень сторін в судовому засіданні зустрічалась в цей період з батьком декілька раз в присутності матері, позивач після розірвання шлюбу з відповідачкою створив нову сім`ю, в якій у нього народився син, тому з метою дотримання якнайкращих інтересів дитини, вважає, що вірним буде визначити позивачу способи участі з малолітньою донькою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 І, ІІІ суботи з 10:00 год. до 19:00 год.; ІІ, ІV неділі з 10:00 год. до 19:00 год., провівши перші десять зустрічей у присутності матері, а також проведення із позивачем половину зимових шкільних канікул та два тижні літніх канікул за наявності бажання дитини.

Визначаючи такі способи участі у вихованні та спілкуванні батька з малолітньою донькою суд враховує вік дитини, відсутність доказів негативного впливу батька на дитину та вважає, що встановлення зазначеного графіку буде сприяти підтриманню стосунків батька з донькою та відповідатиме насамперед інтересам дитини.

Суд не вбачає підстав для задоволення вимог про визначення способів участі позивача відповідно до запропонованого ним графіку, оскільки він передбачає щоденні побачення з дитиною у будні дні із 18:00 грн. до 21:00 грн., з 09:00 год. суботи до 21:00 год. неділі кожного першого та третього тижня місяця, а також у наступний день після кожного святкового дня, оскільки встановлення такого графіку буде створювати складнощі щодо дотримання певного режиму дитиною щодо відвідування закладу освіти, оскільки не кожен наступний після святкового день є вихідним, а також позбавить можливості дитину кожного дня після відвідування закладу освіти відпочивати та проводити час з матір`ю внаслідок постійних переїздів із одного району м. Києва до іншого.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 3, 8, 21, 32, 48, 51, 55, 129, 129-1 Конституції України,ст.ст. 3, 17, 19, 151-153, 155, 162 Сімейного кодексу України,ст. ст. 11, 12, 14 Закону України «Про охорону дитинства», ст.ст. 1-16, 29 Цивільного кодексу України,ст.ст. 3, 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_3 способи участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою донькою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

1) І, Ш суботу місяця з 10.00год. до 19.00 год. та ІІ, ІV неділю місяця з 10.00год. до 19.00год., провівши перші десять зустрічей у присутності матері.

2) половину зимових шкільних канікул та два тижні літніх канікул за наявності бажання дитини.

В решті позову - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Суддя Т.В. Кириленко