УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2021 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Романишена І.П., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора про визнання частки померлого у праві спільної сумісної власності, припинення права на частку у спільному майні, визнання права власності у порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

У жовтні 2021 року позивачі звернулися до Шевченківського районного суду міста Києва з даним позовом.

Вивчивши позовну заяву на предмет дотримання вимог цивільного процесуального законодавства, суд дійшов наступного висновку.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частини першої статті 50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Позовну заяву підписано Сагіровим та додано до матеріалів позовної заяви копію довіреності від 19.05.2014 року на представництво інтересів ОСОБА_2 .

З Єдиного реєстру адвокатів вбачається, що ОСОБА_4 не є адвокатом, а відтак не має права на здійснення адвокатської діяльності та не може представляти позивача 2 в даній справі.

Крім того, він не є законним представником позивача в розумінні положень чинного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Частинами 1, 2 ст. 60 ЦПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Пунктом 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що малозначними справами є справи, незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позови про визнання частки померлого у праві спільної сумісної власності, припинення права на частку у спільному майні, визнання права власності у порядку спадкуванняне відносяться до категорії малозначних справ та підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, а тому, з точки зору ч. ч.1, 2 ст. 60 ЦПК України, представляти інтереси сторін у судовому засіданні можуть лише адвокати.

Статтею 177 ЦПК України визначений перелік документів, які додаються до позовної заяви.

Частиною 7 ст. 177 ЦПК України передбачено, що, зокрема, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Частиною 4 ст. 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката, як представника, підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно зі ст. 12 Закону особі, яка склала присягу адвоката України, Радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України.

Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю і посвідчення адвоката України не обмежуються віком особи та є безстроковими.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності.

Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється Радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 , який підписав позовну заяву та завірив додані до неї документи не є адвокатом.

Тобто, представник позивача 2 за довіреністю - Сагіров Федор Іванович не мав права для звернення до суду з вказаним позовом та його підпису в інтересах позивача 2.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на те, що позовну заяву від імені ОСОБА_2 підписано та подано особою, яка не має права її підписувати, суд дійшов висновку про її повернення на підставі пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 19, 58, 60 175, 177, 185, 260-261 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора про визнання частки померлого у праві спільної сумісної власності, припинення права на частку у спільному майні, визнання права власності у порядку спадкування, вважати неподаною і повернути позивачам.

Роз`яснити позивачам, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для його повернення.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П.РОМАНИШЕНА