Справа № 496/4349/21
Провадження № 2/496/2017/21
У Х В А Л А

29 жовтня 2021 року Суддя Біляївського районного суду Одеської області Пендюра Л.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей,

В С Т А Н О В И В :

21.09.2021 року до Біляївського районного суду Одеської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, яка подана та підписана від імені представника позивачки адвокатом Терещенко І.І.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Із змісту позовної заяви вбачається, що вона подана та підписана від імені представника позивача адвоката Терещенко І.І. який діє на підставі Ордера про надання правничої (правової) допомоги №1066345 від 16.09.2021 року.

Частина 1 ст. 110 Сімейного кодексу України встановлює, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до абзацу 2 п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», сімейне законодавство не передбачає можливості розірвання шлюбу представником одного з подружжя або їх обох за довіреністю останніх, а правила Цивільного кодексу України про представництво, довіреність і доручення на ці правовідносини не поширюються.

В даному випадку ініціювання розірвання шлюбу у судовому порядку шляхом подання відповідного позову має місце представником позивачки адвокатом Терещенко І.І., що суперечить вимогам ч. 3 ст. 105, ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України та абзацу 2 п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя».

Враховуючи вищенаведене, позивачці на усунення недоліків позову слід подати підписану нею позовну заяву.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а ч. 6 вказаної статті встановлено, що у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно положень ч. ч. 4, 5 ст. 19 Сімейного кодексу України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Крім того, в постанові Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі №200/952/18 (провадження № 61-14859св19) вказано, що під час вирішення питання про визначення місця проживання дитини участь органу опіки та піклування є обов`язковою, а позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (суд обов`язково враховує стан здоров`я і батьків, і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло.

Але до позовної заяви не додано письмовий висновок органу опіки та піклування щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дітей, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дітьми, брати участь у їх вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Крім того, позивачкою не надано довідки та характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дітей (гуртків), інші документи, що характеризують батьків і їх відношення до дітей, їх поведінку за місцем роботи і за місцем проживання, медичні довідки про стан здоров`я батьків і дітей, довідки про доходи або інші документи, які підтверджують матеріальне становище позивачки, акти обстеження житлових умов батьків на предмет визначення місця проживання дітей, а також документи, які підтверджують право власності на житло.

У позовній заяві також не зазначено третю особу орган опіки і піклування.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачці строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О. Пендюра