Справа № 645/6253/21
Провадження № 2/645/2561/21
УХ В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 жовтня 2021 р. м. Харків Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі судді Іващенка С.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки майна, що є спільною частковою власністю,

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернулась до суду з позовом, яким просить провести розподіл житлового будинку АДРЕСА_1 , виділивши в натурі у приватну власність позивача Ѕ частину житлового будинку з надвірними побудовами з виділом у користування відповідної частини земельної ділянки.

Подана заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Позивач подала клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку із скрутним матеріальним становищем.

Розглянувши заяву та з`ясувавши фактичні підстави, суд вважає, що у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, слід відмовити з наступних підстав.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Положеннями ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, враховуючи майновий стан сторони.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Аналогічні роз`яснення містить п.29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», згідно якого єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

У клопотанні про звільнення від сплати судового збору позивачка посилається на те, що вона працює у ФОП ОСОБА_3 , та згідно наказу №6 від 11.03.2020 знаходиться у відпустці без збереження заробітної плати на період встановленого рішенням КМУ на території України карантину з 12.03.2020 по теперішній час. До клопотання додана довідка про доходи №6 від 06.09.2021 про відсутність доходу.

Враховуючи, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан заявника для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору, оскільки остання не навела переконливих доводів, що її матеріальне становище перешкоджає сплаті нею судового збору при зверненні з позовом до суду, зокрема доказів про відсутність інших джерел доходу, доказів про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, тощо.

Згідно із ч. 4 ст.177ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви майнового характеру яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 4980,00 грн.

Крім того, суд зазначає про наступне.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 274 ЦПК Українив порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Таким чином, враховуючи ціну позову, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі, чи потрібно по справі призначати експертизу, та відповідно до вимог ст.ст. 19, 274 ЦПК України, дана справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Вищевказана позовна заява підписана і подана до суду представником позивача Есман Наталією Олександрівною, яка на підтвердження своїх повноважень надала довіреність від 05 липня 2021 року, посвідчену приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Рєзнік А.О. за реєстровим номером 573, з терміном її дії до 05 липня 2024 року.

Частиною 1 ст.60 ЦПК України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник, при цьому повноваження адвоката за змістом ч. 4 ст. 62 ЦПК України як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно доЗакону України"Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Однак, в порушення вищевказаних вимог, враховуючи ту обставину, що справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження, матеріали додані до позовної заяви, не містять документів на підтвердження належних повноважень ОСОБА_4 , як представника ОСОБА_1 , як того вимагає ч. 4 ст. 62 ЦПК України..

Відповідно до ч. 1ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах, відповідно дост. 185 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

постановив:

В задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки майна, що є спільною частковою власністю - залишити без руху, надавши позивачу строк у 10 днів для усунення вищезазначених недоліків з моменту отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-