Ухвала

01 листопада 2021 року

м. Київ

справа № 638/14570/19

провадження № 61-17235ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

розглянувши касаційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на постанову Харківського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут» про захист прав споживачів шляхом відновлення газопостачання,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому, уточнивши свої позовні вимоги, просила зобов`язати відповідачів виконати обов`язок в натурі щодо відновлення газопостачання за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги ОСОБА_1 мотивувала тим, що вона отримувала послугу постачання природного газу на підставі договору постачання природного газу побутовим споживачам, укладеного з Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» (далі - AT «ОГС «Харківгаз»), на основі типового договору постачання природного газу побутовим споживачам, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2500. 17 липня 2019 року за адресою: АДРЕСА_1 , без її дозволу, працівниками відповідача відбулося проникнення до двору (подвір`я) та без пояснення причин припинено газопостачання будинку шляхом від`єднання відводу газопроводу. На підставі цього працівниками відповідача був складений акт про припинення газопостачання на об`єкт (газові прилади) споживача від 17 липня 2019 року. В акті про припинення газопостачання причина припинення вказана лише порушення споживачем Правил безпеки систем газопостачання, що створює загрозу виникнення аварійної ситуації, вид відключення: від`єднання відводу газопроводу з встановленням інвентарної заглушки на ввідному газопроводі, примітка «пофарбувати газопровід». В акті порушені вимоги положень пункту 4 глави 7 розділу VI Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2494, в графі «Споживач (примірник акта отримав)» стоїть підпис невідомої їй особи, яка ні є її представником та неуповноважена ОСОБА_1 на підписання даного акта. Фактично даний акт був виявлений нею біля газопроводу у її будинковолодінні. Вважає, що наведений факт свідчить про порушення її прав в частині неможливості внести свої пояснення, зауваження, заперечення та докази щодо незаконних дії співробітників відповідача стосовно відключення її від газопостачання та нікчемності даного акта у зв`язку з фактичною відсутністю порушень з її боку. Враховуючи наведене, ОСОБА_1 просила позов задовольнити.

Дзержинський районний суд м. Харкова рішенням від 12 квітня 2021 року, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року, позов задовольнив. Зобов`язав АТ «ОГС «Харківгаз», ТОВ «Харківгаз Збут» відновити газопостачання за адресою: АДРЕСА_1 . Витрати, пов`язані з припиненням та повторним підключенням ОСОБА_1 газопостачання за вказаною адресою поклав на АТ «ОГС «Харківгаз». Вирішив питання щодо розподілу судових витрат.

26 жовтня 2021 року АТ «ОГС «Харківгаз» подало засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило оскаржуване судове рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з наступних підстав.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною четвертою статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

З огляду на положення статті 19 у системному зв`язку з нормами статей 274, 389 та 394 ЦПК України суд вправі віднести справу до категорії малозначних на будь-якій стадії її розгляду.

Предметом позову у цій справі є зобов`язання відповідачів виконати обов`язок в натурі щодо відновлення газопостачання.

Справа є незначної складності та, виходячи із приписів частини четвертої статті 274 ЦПК України, не входить до переліку тих справ, що підлягають обов`язковому розгляду в порядку загального позовного провадження.

Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того, визнав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, враховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена у Загальних положеннях цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню.

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають Конституції України, відповідно до статті 129 якої основними засадами судочинства є, серед інших, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Верховний Суд дослідив та взяв до уваги: предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановив випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Європейський суд з прав людини вказує, що було б важко погодитися з тим, що Верховний Суд у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволило йому відфільтрувати справи, що надходять до нього, має бути пов`язаним з помилками нижчих судів при визначенні питання щодо надання комусь доступу до нього. В іншому випадку це може серйозно заважати роботі Верховного Суду і зробить неможливим виконання Верховним Судом своєї специфічної ролі. У прецедентній практиці Суду вже було підтверджено, що повноваження вищого суду щодо визначення своєї юрисдикції не можуть бути обмежені таким чином (рішення у справі ZUBAC v. CROATIA (Зубац проти Хорватії) від 05 квітня 2018 року).

Оскільки оскаржуване заявником судове рішення ухвалено у малозначній справі і воно не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

Зазначення у постанові Харківського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року про можливість оскарження цієї постанови в касаційному порядку не є підставою для перегляду справи судом касаційної інстанції, оскільки справа є малозначною, а тому ухвалені у ній судові рішення касаційному оскарженню не підлягають.

У зв`язку з відмовою у відкритті касаційного провадження у справі не підлягає окремому розгляду клопотання заявника про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Харківського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на постанову Харківського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут» про захист прав споживачів шляхом відновлення газопостачання.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов