Провадження № 2/932/3678/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2021 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська, у складі головуючого судді Кондрашова І.А., за участю секретаря судового засідання Яковенко А.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання представника позивача адвоката Трофименко В.В. про призначення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Третя Дніпровська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним заповіту, судової почеркознавчої експертизи,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищевказана цивільна справа.

29.10.2021 року через канцелярію суду надійшло клопотання представника позивача про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

В обґрунтування клопотання представник позивача посилається на те, що оскільки предметом даної справи є визнання недійсним заповіту, доводи позивача ґрунтуються на тому, що є сумніви в справжності підпису ОСОБА_3 , яка підписала заповіт, тому для з`ясування цих обставин справи необхідні спеціальні знання у сфері ідентифікації виконання рукописного тексту, без яких встановити відповідні обставини неможливо, тому просить суд провести судову почеркознавчу експертизу з цього питання.

Представник відповідача проти просив вирішити дане клопотання на розсуд суду.

Вислухавши думку представників сторін, перевіривши матеріали цивільної справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно вимог ч.1 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Згідно Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998р. № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012р. № 1950/5) при проведенні почеркознавчої експертизи передбачено п. 4.15 що у дослідницькій частині висновку експерта описуються процес дослідження та його результати, а також дається обґрунтування висновків з поставлених питань. Дослідницька частина повинна включати:

відомості про стан об`єктів дослідження, застосовані методи (методики) дослідження, умови їх застосовування;

посилання на ілюстрації, додатки та необхідні роз`яснення до них; експертну оцінку результатів дослідження.»

У свою чергу слід зазначити, що методика судово-почеркознавчої експертизи передбачає чотири стадії дослідження:

попереднє ознайомлення з матеріалами (вивчення матеріалів справи, ознайомлення з документами - речовими доказами і зразками, з питаннями, які поставлені перед експертом та ін.);

роздільне дослідження (здійснюється роздільне вивчення документа - речового доказу та зразків для порівняльного дослідження; провадиться виявлення загальних і окремих ознак письма і почерку);

порівняльне дослідження (виявлені ознаки зіставляються; результати порівняння заносяться до спеціальних таблиць - розробки);

оцінка наслідків і формулювання висновків (оцінюється індивідуальна сукупність виявлених ознак; експерт робить висновок про наявність або відсутність індивідуальної тотожності).

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України „Про судову експертизу", Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Як роз`яснено в п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

При призначені експертизи, суд бере за основу перелік питань, які поставлені заявником перед експертом у письмовому клопотанні, яке залучено до матеріалів справи, які викладені у відповідності до орієнтованого переліку вирішуваних питань експертами при проведенні даного виду експертизи, який викладено в Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, та враховуючи той факт, що з боку інших учасників процесу не було заявлено клопотань про інші питання, які мають бути поставлені експерту при проведені даного виду експертизи.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Позивач просить доручити проведення відповідної експертизи Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, що знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 17, офіс 801.

З огляду на викладене та враховуючи, що будь-яких заперечень від представник відповідача щодо обрання експертної установи до суду не надійшло, суд приходить до висновку про визначення експертної установи за клопотанням позивача, а саме Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

З урахуванням наведених обставин, з метою усунення будь-яких суперечностей та сумнівів у справі, враховуючи те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, потрібні спеціальні знання, суд, вважає за необхідне задовольнити клопотання та призначити судову почеркознавчу експертизу.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Оскільки, для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, тому на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 43, 102-107, 174,252, 353, ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи задовольнити.

Призначити судову почеркознавчу експертизу по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Третя Дніпровська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним заповіту.

На вирішення експертизи поставити такі питання:

1) Чи виконано рукописний текст, а саме: підпис та прізвище, ім`я, по-батькові у заповіті від 15 березня 2012 року, який посвідчений завідуючою Сьомої дніпропетровської державної нотаріальної контори Черновською Л.Г., зареєстрований у реєстрі за № 2-745 ?

Проведення експертизи доручити Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, що знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 17, офіс 801.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384 та 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків.

В розпорядження експертної установи направити матеріали цивільної справи № 932/13974/19.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Витребувати у Сьомої дніпровської державної нотаріальної контори оригінал заповіту від 15 березня 2012 року, що посвідчений завідуючою Сьомої дніпропетровської державної нотаріальної контори, зареєстрований у реєстрі за № 2-745, на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Оригінал витребуваного документу надати на адресу суду, для приєднання до матеріалів справи. У разі невиконання без поважних причин Ухвали суду, службові особи несуть кримінальну відповідальність, а також до них можуть бути застосовані заходи процесуального примусу, зокрема, штраф.

Копію ухвали надіслати до Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України та Сьомої дніпровської державної нотаріальної контори для виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення . Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ігор КОНДРАШОВ