Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2021 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Волошиній А.М.,

за участю: представника позивача - адвоката Решнюка А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

В вересні 2019 року позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий трьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після померлої ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позов мотивований тим, що після смерті бабусі, ОСОБА_2 відкрилась спадщина, яка складається з нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 . Квартира складається з двох кімнат, загальною площею-55,40 кв.м., жилою площею - 29,20 кв.м., яка належить померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, яке видано 24 березня 2008 року державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Палагутою О.А. 19.07.2012 року державним нотаріусом Грінчук А.М. 14-ої Київської державної нотаріальної контори був посвідчений заповіт, зареєстрований в реєстрі під № 196021 на ім`я позивача, в якому померла ОСОБА_2 заповіла належну позивачу квартиру АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 звернувся до 14-ої Київської державної нотаріальної контори з метою подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно позивача повідомили, що йому необхідно було подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини або фактично вступити в управління або володіння спадковим майном, при підтвердженні одного зі спадкодавцем місця реєстрації на момент його смерті. В період коли померла бабуся позивача, він був на заробітках, його мати не повідомила про те, що сталось, оскільки не хотіла засмучувати позивача. Враховуючи всі обставини позивач змушений звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Провадження у справі відкрито ухвалою від 23.09.2019 р. з призначенням розгляду в порядку загального позовного провадження.

В лютому 2020 р. представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому сторона відповідача зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла бабуся позивача - ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_2 позивач звернувся до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. У вчиненні нотаріальних дій позивачу було відмовлено у зв`язку з відсутністю заяви при прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори від 25.09.2018 року № 3341/02-14. Заповітом від 19.07.2019 року ОСОБА_2 заповіла квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_1 . Враховуючи вищевикладене, просив суд прийняти рішення, згідно норм чинного законодавства.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просили позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав письмову заяву про розгляд справи без його участі. Свою позицію висловив у відзиві на позовну заяву.

Суд, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть, Серії НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько позивача - ОСОБА_3 , який являвся сином померлої ОСОБА_2 .

Відповідно до свідоцтва про смерть, Серії НОМЕР_2 , ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 крім позивача не має.

Позивач не звернувся своєчасно до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту, а також проживав в іншому місті, а саме в АДРЕСА_2 , що підтверджується Договором найму житлового приміщення від 01 липня 2017 року та мати позивача не повідомила про смерть бабусі, щоб останній не хвилювався та не кинув роботу, оскільки у останнього робота забирала багато часу.

Допитана у судовому засіданні свідок, ОСОБА_4 пояснила, що її син дійсно знаходився в місті Чернівці та проживав там тривалий час, працював та мав намір одружитися з дівчиною, про існування заповіту особисто вона та її син, ОСОБА_1 ні чого не знали, остання знайшла заповіт випадково в квартирі АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 . Також пояснила, що бабуся перед смертю проживала разом з нею, остання доглядала її та повністю утримувала.

Так, у відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини вказує те, що не знав про наявність заповіту, посвідченого на його користь, а тому не звернувся в шестимісячний термін по смерті бабусі до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Суд вважає, що причини пропуску для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими, та підлягають поновленню.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7" про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положеньст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин, суд призначає ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання ним заяви в державну нотаріальну контору про прийняття спадщини.

На підставі вищевикладеного, ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.12,13,77,81,259,263-265,268, 354 ЦПК України, п.15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 ; РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк в 3 (три) місяці (з дня набрання рішенням у вказаній цивільній справі законної сили) для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Подільський районний суд м.Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н. М. Ларіонова