"27" жовтня 2021 р. Справа № 363/136/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2021 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Чіркова Г.Є.,

при секретарі Гриб Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа - Вишгородська міська рада Київської області, про відшкодування шкоди,

встановив:

представник Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській областізвернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 14 вересня 2019 року о 18 год. 40 хв. ОСОБА_2 , перебуваючи в забороненій 5 км. зоні греблі Київської ГЕС, на Канівському водосховищі, р. Дніпро, в районі м. Вишгород, Київської області, порушив правила рибальства, проводив заборонений вилов риби з берега, фідерними спінінгами на «кормак» в кількості 3 шт. та виловив три лящі, загальною вагою 0,5 кг., чим порушив п.п. 3.14, 4.11, 4.13.3 Правил любительського і спортивного рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та завдав збитків рибному господарству України на суму 510 грн.

В зв`язку із тим, що при накладенні на відповідача адміністративного стягнення питання відшкодування збитків, нанесених рибному господарству України не вирішено, позивач просить стягнути з відповідача майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 510 грн. та понесені судові витрати.

Представник позивача в судове засідання не прибув, надіслав до суду заяву, в якій просив позов задовольнити в повному обсязі та розглянути справу за його відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечив.

Відповідач, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи в порядку ч. 11 ст. 128 ЦПК України, в судове засідання не прибув, ні заперечень, ні відзиву на позовну заяву не подавав.

Оскільки суд позбавлений можливості відкласти розгляд справи на підставі ст. 223 ЦПК України, в межах строку встановленого ст. 210 ЦПК України, дану справу слід розглянути на підставі наявних доказів в спрощеному провадженні в заочному порядку.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Як убачається з матеріалів справи та протоколу про адміністративне правопорушення №009371 від 14 вересня 2019 року ОСОБА_2 14 вересня 2019 року о 18 год. 40 хв. гр. перебуваючи в забороненій 5 км. зоні греблі Київської ГЕС, на Канівському водосховищі, р. Дніпро, в районі м. Вишгород, Київської області, порушив правила рибальства, проводив заборонений вилов риби з берега, фідерними спінінгами на «кормак» в кількості 3 шт. При цьому виловив риби: лящ - 3 шт., загальною вагою - 0,5 кг., яка була менша за дозволений розмір до вилову згідно Додатку до Правил рибальства, чим завдав збитків рибному господарству України на суму 510 грн.

Постановою Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області від 14 вересня 2019 року відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 170 грн.

Згідно розрахунку матеріальної шкоди до протоколу про адміністративне правопорушення №009371 від 14 вересня 2019 року, який проводився відповідно до такс затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», збитки завдані відповідачем складають 510 грн.

Листом №2-7-19/3604-20 від 03 серпня 2020 року позивач повідомив ОСОБА_1 про необхідність відшкодування заподіяних ним збитків рибному господарству України.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті..

В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Згідно з ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у , зокрема, перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або

погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі, до яких відносяться витрати, які особа мусить зробити для відновлення пошкодженого майна.

Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно п. 6.1.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів.

Згідно роз`яснень даних у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6, шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини, крім випадків, передбачених ст. 456 ЦК.

Оскільки постановою Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області від 14 вересня 2019 року відповідача визнано винним у вчинення адміністративного правопорушення й накладено адміністративне стягнення за незаконний вилов риби, суд доходить висновку, що на нього слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди, яку він завдав своїми неправомірними діями.

За таких обставин судом виявлено порушене право позивача, яке підлягає захистові, а пред`явлений позов задоволенню.

Крім того представник позивача представлене документальне підтвердження понесених ним судових витрат, які згідно ст. 141 ЦПК України слід покласти на відповідача.

На підставі викладеного і керуючись статтями 259, 268, 268, 279, 280 ЦПК України,

вирішив:

позовну заяву задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Вишгородської міської ради Київської області заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів майнову шкоду в розмірі 510 (п`ятсот десять) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області сплачений судовий збір в розмірі 2 102 (дві тисячі сто дві) грн.

Повне судове рішення складено 29 жовтня 2021 року.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його підписання.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його підписання.

Позивач: Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, знаходиться за адресою м. Київ, вул. Тургенєвська, 82-а, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса АДРЕСА_1 .

Третя особа: Вишгородська міська рада Київської області, знаходиться за адресою Київська область, м. Вишгород, пл. Шевченка, 1, .

Суддя