КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Справа №752/5011/21
Апеляційне провадження
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2021 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

при секретарі Баллі Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Вербицького Володимира Володимировича на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 21 липня 2021 року (суддя Машкевич К.В.) про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Голосіївська районна у місті Києві державна адміністрація про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом вселення в будинок, виділення 2/3 частини будинку та земельної ділянки в натурі, розподіл особових рахунків,

встановив:

у лютому 2021 року позивач звернулася до суду з позовом, в якому просила: виділити їй в натурі 2/3 будинку АДРЕСА_1 , а саме: кухню 1-3, площею 6,2кв.м, санвузол 1-4, площею 3,6кв.м, кімнати: 1-5, площею 7,4кв.м, 1-6, площею 9,2кв.м, 1-8, площею 8,2кв.м та відповідні господарські споруди: сарай «Б» та «В», вбиральню «Г», виділити їй в натурі земельну ділянку під будинком розміром 0,0681 га для обслуговування її частини домоволодіння, провести розподіл особових рахунків на домоволодіння АДРЕСА_1 між нею та відповідачем з урахуванням відповідних часток у праві власності, вселити її у виділені в натурі 2/3 будинку АДРЕСА_1 та стягнути з відповідача судові витрати.

Мотивуючи позовні вимоги, позивач зазначала, що вона придбала 2/3 частини житлового будинку АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу, укладеного 28 грудня 2020 року з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буглак О.Г., зареєстровано в реєстрі за №8827.

Позивач стверджувала, що після купівлі будинку вона, як новий власник частини будинку, хотіла вселитися в нього на законних підставах, але власник 1/3 частини будинку ОСОБА_1 не допустила її до житла, чинить їй перешкоди у користуванні та розпорядженні майном, шляхом не допуску на подвір`я та до приміщення, погроз та морального тиску.

Одночасно з позовною заявою позивач подала клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, посилаючись на те, що для вирішення питання про можливість поділу спірного будинку на ізольовані жилі приміщення із самостійними

виходами з дотриманням відповідності часткам співвласників необхідні спеціальні знання.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 21 липня 2021 року у даній справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

1. Чи є технічна можливість розподілу жилого будинку з господарськими спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки, на якій розташований вказаний будинок, у відповідності з розмірами частки ОСОБА_2 2/3 та частки ОСОБА_1 1/3.

2. Якщо розподіл будинку та земельної ділянки технічно можливий або можливий з незначним відхиленням від зазначених часток, то вказати варіанти розподілу, вартість часток, розрахунок компенсації, перерозподіл часток, вказати, які роботи необхідно провести по переобладнанню та які матеріальні виплати необхідні на вказане по кожному варіанту ?

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

У поданій апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Вербицький В.В. просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Представник відповідача посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи, щодо неможливості виділу частки зі спільної власності, оскільки запропонований позивачем поділ призведе до порушення прав відповідача, якій виділяється тільки передпокій, площею 5кв.м, кухня, площею 9,7кв.м та кімната, площею 12,5кв.м, тобто мінімально допустима норма житлової площі - 13,65кв.м.

Також представник відповідача вважає, що поділ будинку є неможливим у зв`язку із незадовільним технічним станом несучих конструктивних елементів житлового будинку, дерев`яних балок перекриття, обладнання, недостатньою їх міцністю, жорсткістю, неспроможністю сприймати додаткові варіанти навантаження і зберігати статичну непорушність, в разі виконання необхідних для розподілу в натурі ремонтно-будівельних робіт та переобладнання його для нормального проживання двох сімей.

Крім того, представник відповідача стверджує, що позивач отримала право власності лише на частку у спільному будинку за договором купівлі-продажу від 28 грудня 2020 року, але не на частку земельної ділянки, а тому не має права вимагати поділу земельної ділянки.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Голосіївська районна у місті Києві державна адміністрація, будучи належним чином повідомленою про день та час розгляду апеляційної скарги, шляхом направлення судового повідомлення на офіційну електронну адресу (с.с.110-111), у судове засідання представника не направила, клопотання про його перенесення не подала, тому колегія судів провела судовий розгляд у відсутність представника третьої особи.

ОСОБА_1 будучи належним чином повідомленою про день та час розгляду апеляційної скарги через свого представника адвоката Вербицького В.В., шляхом направлення судового повідомлення на його електронну поштову адресу, зазначену ним у апеляційній скарзі (с.с.112-113), у судове засідання не з`явилася, адвокат Вербицький В.В. 12 жовтня 2021 року на електронну поштову скриньку апеляційного суду направив клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із його зайнятістю в якості адвоката у Господарському суді міста Києва у справі №910/8002/20, розгляд якої призначено на 12 жовтня 2021 року на 12год 20хв.

Враховуючи незначну територіальну віддаленість Київського апеляційного суду від Господарського суду міста Києва та достатній проміжок часу між призначеними судовими засіданнями, який давав змогу адвокату Вербицькому В.В. бути присутнім при розгляді справи, як в Київському апеляційному суді, так і в Господарському суді міста Києва, що дана апеляційна скарга подана адвокатом Вербицьким В.В., колегія суддів визнала причини неявки представника ОСОБА_1 - адвоката Вербицького В.В. у судове засідання неповажними, а також враховуючи не повідомлення причин неявки у судове засідання ОСОБА_1 , колегія суддів вирішила за можливе розглянути апеляційну скаргу у їх відсутність.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача, яка просила залишити ухвалу суду без змін, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що вона задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач зазначала, що після купівлі 2/3 частин спірного будинку вона, як новий власник частини будинку, хотіла вселитися в нього на законних підставах, але власник 1/3 частини будинку ОСОБА_1 не допустила її до житла, чинить їй перешкоди у користуванні та розпорядженні майном, шляхом не допуску на подвір`я та до приміщення, тому вона бажає виділити у натурі свою частку.

Призначаючи у справі судову будівельно-технічну експертизу, суд першої інстанції виходив з того, що для повного, об`єктивного з`ясування обставин справи, що мають істотне значення по справі, необхідні спеціальні знання, що обумовлює необхідність проведення експертизи.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. (ч. 2 ст. 78 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до п.п. 5.1. розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджені наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 8 жовтня 1998 року (у редакції наказу Міністерства юстиції України № 1950/5 від 26 грудня 2012 року), основними завданнями будівельно-технічної експертизи є визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна.

Отже, для вирішення питання про можливість виділу позивачу в натурі 2/3 частини спірного будинку та земельної ділянки необхідні спеціальні знання, тому суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про призначення судової будівельно-технічної експертизи у даній справі.

Доводи апеляційної скарги щодо неможливості виділу частки зі спільної власності, оскільки запропонований позивачем поділ будинку призведе до порушення прав відповідача, не можуть бути підставою для відмови у призначенні судової будівельно-технічної експертизи, оскільки саме за результатами проведення експертизи буде встановлена можливість поділу будинку, а розглядаючи спір по суті саме суд повинен з`ясувати питання чи будуть дотримані законні права та інтереси відповідача у результаті поділу будинку.

Посилання у апеляційній скарзі на те, що поділ будинку неможливий у зв`язку із його незадовільним технічним станом, не може бути підставою відмови у призначенні судової будівельно-технічної експертизи, оскільки саме експерт, досліджуючи спірний будинок, повинен надати висновок щодо можливості поділу будинку, у тому числі і враховуючи його технічний стан.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 103 ЦПК України представник відповідача мав право запропоновувати суду питання, роз`яснення яких потребує висновку експерта. Зокрема, представник відповідач мав можливість поставити перед експертами питання про визначення технічного стану спірного будинку та можливість проведення ремонтно-будівельних робіт та переобладнання будинку .у зв`язку із незадовільним станом несучих конструктивних елементів. Однак, представник відповідача своїх правом не скористався, хоча будучи фахівцем у галузі права - адвокатом, був обізнаний про своє право.

Доводи апеляційної скарги, що позивачем була придбана частина будинку, а не земельної ділянки, а тому позивач не має права ставити питання про поділ земельної ділянки, не є підставою для відмови у призначенні судової експертизи, оскільки позивачем заявлені вимоги і про поділ земельної ділянки, а відтак поставлені судом перед експертами питання пов`язані із предметом позову. Наявність правових підстав для поділу земельної ділянки, оцінюється судом за результатами розгляду справи та оцінкою наданих сторонами доказів і не може здійснюватися судом на стадії вирішення питання про призначення судової експертизи.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції оскаржувана ухвала постановлена без порушення норм процесуального права, поставлені перед експертами питання, пов`язані з предметом та підставами позову, тому підстав для скасування ухвали суду та задоволення апеляційної скарги не встановлено.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Вербицького Володимира Володимировича залишити без задоволення, ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 21 липня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 26 жовтня 2021 року.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк