Дата документу 28.10.2021
Справа № 937/8656/21
Провадження № 2/937/3774/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2021 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді: Іваненко О.В.,

за участю секретаря: Захарової І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову, позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина на 1/6 частка будинку АДРЕСА_1 . Інші 5/6 часток належать їй на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом. Їй нічого не було не відомо про смерть брата до січня 2021 року, так як брат проживав окремо та стосунки вони з ним не підтримували. Будь яких інших спадкоємців померлого найближчих, порівняльно із нею, або цієї ж самої черги, які б прийняли спадщину не має. Таким чином, вона є єдиним спадкоємцем майна померлого за законом. Крім того, вона не мала можливості подати заяву та оформити спадщину через те, що не мала можливості підтвердити родинні стосунки з братом. Тому спочатку вона змушена була в судовому порядку встановлювати факт родинних відносин. Рішенням Мелітопольського міськрайонного суду від 10.08.2021 року по справ №937/4415/21 встановлено, що померлий є її рідним братом. Тому вона просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 протягом 1 (одного) місяця з моменту набрання законної сили рішенням суду.

В судове засідання позивач не з`явилася, але надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача - Мелітопольської міської ради Запорізької області - в судове засідання не з`явився, але від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, відзиву або заперечень щодо позовних вимог не надано.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, суд вважає позов таким, що підлягає повному задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Згідно ч.5 ст.263 ЦПК України, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ч.1 ст. 1222 ЦПК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Як встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний брат позивача - ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 20 березня 2014 року серія НОМЕР_1 (а.с.6).

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу від 30 травня 1986 року дошлюбне прізвище позивач (російською) « ОСОБА_5 » змінено на « ОСОБА_6 ».

Згідно рішенням Мелітопольського міськрайонного суду від 10.08.2021 року по справ №937/4415/21 встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є рідною сестрою ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Мелітополі, Запорізька область (а.с.9).

Після смерті брата позивача, ОСОБА_4 , відкрилась спадщина на 1/6 житлового будинку АДРЕСА_2 часток будинку належить ОСОБА_1 на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 6 вересня 2008 року, що також підтверджується копією Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 30.09.2008 року (а.с.7-8).

Згідно ч.1 ст.1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом з позовної заяви та матеріалів справи встановлено, що позивач ОСОБА_1 , як сестра померлого, є єдиним спадкоємцем за законом, та пропустила строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки була змушена в судовому порядку встановлювати факт родинних відносин із братом.

Згідно вимог ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк.

Відповідно до листа від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296 - 1299 ЦК.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Так Верховний Суд у своїй постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 зазначив, що за змістом ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно ч.1, 4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи викладене, керуючись конституційним принципом верховенства права, оцінивши всебічно, повно та об`єктивно всі наявні у справі докази окремо та у сукупності, застосовуючи відповідні норми матеріального права, забезпечуючи права людини і основоположні свободи сторін, враховуючи принципи справедливості та неупередженості, суд дійшов до висновку про те, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом, з заявою про відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався, враховуючи те, що відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог, обставини через які позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд визнає причину пропуску подання заяви на прийняття спадщини поважною, та, згідно вимог ст. 1272 ЦК України, вважає можливим визначити позивачу додатковий строк в один місяць для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, не можна тлумачити як таке, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, а може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року, SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

На підставі вищевикладеного, та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 131, 141, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 1216-1218, 1222-1223, 1268-1272, 1296 ЦК України, Пленумом ВСУ №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 (і.н. НОМЕР_2 ), яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, залишеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , до нотаріальної контори терміном 1 (один) місяць з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Мелітопольського

міськрайонного суду О. В. Іваненко