ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2021 року Фастівський міськрайонний суд Київської області

в складі:

головуючого судді: Осаулової Н.А.,

за участю секретаря: М`ячикової І.В.,

з участю: позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Фастів цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Кожанської селищної об`єднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

У червні 2021 року позивач звернулася до суду з даним позовом.

Позов мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина. Позивач зазначає, що спадкоємцями першої черги після смерті матері є вона та її рідна сестра ОСОБА_3 . 15 липня 2011 року Фастівським міськрайонним судом Київської області було ухвалено рішення по справі № 2-1372/11, яким за нею та її сестрою було визнано право власності на спадщину. Обґрунтовуючи своє рішення місцевий суд визнав доведеним, що вона прийняла спадщину фактично, оскільки проживала до дня смерті разом із матір`ю ОСОБА_2 ..

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач вказує, що їй стало відомо, що матері, крім майна, вказаного в рішенні місцевого суду належала також земельна частка (пай) розміром 2,93 умовних кадастрових гекати, розташована на території Волицької сільської ради Фастівського району Київської області, яку мати успадкувала після смерті ОСОБА_4 , але не встигла оформити. 12 серпня 2020 року вона звернулася до Фастівської районної державної нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, проте їй було відмовлено, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, та рекомендовано звернутися до суду. Тому, вона змушена звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 30 червня 2021 року у даній справі було відкрито загальне провадження та призначено справу до підготовчого засідання.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 23 вересня 2021 року у даній справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судовому засідання позов підтримала з підстав викладених в ньому, просила суд позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом вчасно та належним чином. Між тим, на електронну адресу суду направив клопотання, в якому просив суд розглянути справу без участі представника селищної ради. Зазначив, що позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Суд, заслухавши пояснення позивача, вивчивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи приходить до наступного.

Так, судом встановлено та підтверджено Свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 виданим 05 листопада 2010 року, що ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , її батьками є ОСОБА_6 та ОСОБА_2 .

08 червня 2013 року, ОСОБА_1 після укладення шлюбу з ОСОБА_7 , змінила прізвище на ОСОБА_1 , що підтверджено Свідоцтвом про укладення шлюбу Серія НОМЕР_2 виданим 08 червня 2013 року.

Відповідно до Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 26 січня 2009 року, ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Між тим, як вбачається із Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_4 виданого 10 грудня 2007 року, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач посилається на те, що брату її матері - ОСОБА_4 на підставі сертифіката про право на земельну частку (пай) серії КВ 0285064 виданий Фастівською райдержадміністрацією Київської області належала земельна частка (пай) розміром 2,93 га, що розташована на території Волицької сільської ради Фастівського району Київської області. Після смерті, ОСОБА_4 її мати успадкувала вищевказану земельну частку (рай), проте за життя не встигла оформити своїх спадкових прав.

Як вбачається із Постанови державного нотаріуса Фастівської районної державної нотаріальної контори Бігіч С.Ю. від 12 серпня 2020 року, ОСОБА_1 , було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на право на земельну частку (пай) розміром 2,93 га, яка розташована на території Волицької сільської ради Фастівського району Київської області, власником якої був, ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , після смерті якого спадщину прийняла, його сестра ОСОБА_2 , але не оформила своїх спадкових прав.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини передбачені ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, позивач повинна довести поважність причини пропуску строку.

Судом встановлено, що визначений Законом шестимісячний строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , сплинув 24 липня 2009 року. До нотаріуса позивач звернулася лише 12 серпня 2020 року.

У свою чергу, позивач ОСОБА_1 , відповідних дій, спрямованих на прийняття спадщини, не вчинила, до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк не зверталася, що підтверджується матеріалами справи, хоча про факт смерті спадкодавця їй було достовірно відомо.

Позивач посилається на те, що строк на подання заяви про прийняття спадщини нею було пропущено з поважних причин, оскільки вона не знала, що її матері належала земельна частка (пай) розміром 2,93 га, розташована на території Волицької сільської ради Фастівського району Київської області, яку мати успадкувала після смерті її брата, але не встигла оформити.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі змістом інформаційного листа ВССУ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як зазначив Верховний суд у Постанові від 25 березня 2020 року у справі № 296/12396/18, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд повинен дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Аналогічні за змістом висновки викладені у постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі N 6-1320цс17 та Верховного Суду у постановах від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17,від 07 жовтня 2020 року по справі № 478/1804/17-ц, від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Проте, позивачем на підтвердження своїх позовних вимог не надано суду жодних належних доказів наявності поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для вчинення дій щодо прийняття спадщини з дня відкриття спадщини протягом шести місяців.

На думку суду, в даному випадку, правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивачу відсутні і тому положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не можуть бути застосовані.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що вказані позивачем обставини не є поважними, а тому приходить до висновку, що в задоволені позову та визначені додаткового строку ОСОБА_1 , для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 81, 200, 258-259, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, ст. ст. 1220, 1222, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", постановою Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі N 6-1320цс17, Постановами Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17,від 07 жовтня 2020 року по справі № 478/1804/17-ц, від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кожанської селищної об`єднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку відповідно до статей 354-355 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

Кожанська селищна об`єднана територіальна громада, , адреса місця знаходження: вул. Заводська, буд. 6-А, смт. Кожанка Фастівський район, Київська область.

Суддя Н.А. Осаулова

Повний текст виготовлено 13.10.2021 р.