ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Справа № 683/2789/20
Провадження № 22-ц/4820/1594/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2021 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Янчук Т.О. (суддя-доповідач),

Купельського А.В., Ярмолюка О.І.,

секретаря: Журбіцького В.О.,

учасники справи: представники апелянта Загуровський О.К., Попель О.М.,

позивач ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Енселко Агро» на рішення Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 19 липня 2021 року (суддя Сагайдак І.М.) за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Енселко Агро» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

В листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енселко Агро» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Позов мотивовано тим, що він є власником пасіки в кількості 48 бджолосімей, яка розташована у с. Хуторі Старокостянтиніського району Хмельницької області, та зареєстрована у встановленому законом порядку.

15 та 16 квітня 2020 року на полях, які розташовані поблизу його пасіки, ТОВ «Енселко Агро» розпочало посівні сільськогосподарські роботи із застосуванням небезпечних для бджіл отрутохімікатів, не попередивши відповідно до ч.2 ст.37 Закону України «Про бджільництво» за три дні до початку робіт у письмовій формі про такі роботи. У ці дні був сильний поривчастий вітер, який із пневмосівалок, що працювали на полі, розносив пестицидний пил з відокремленими частинками протруйника у бік господарств с. Хутори. У зв`язку із такими діями відповідача у нього на пасіці загинуло 37% бджіл, а ті які залишились, були ослаблені та протягом сезону 2020 року не здатні були медоносити.

Внаслідок таких дій відповідача позивачу було завдано майнову шкоду у розмірі 42624 грн., що становить вартість загиблих бджіл та непридатних для використання рамок. Крім того, він змушений був замінити також ті рамки, які залишились, оскільки на них був протруйник, принесений бджолами, через наявність якого падіж бджіл продовжувався, на що витратив 14515 грн. 20 коп. В зв`язку із заміною рамок йому довелось підгодовувати бджіл цукровим сиропом, на що він витратив 8 мішків цукру загальною вартістю 4800 грн. На проведення експертиз та отримання довідки про погодні умови ним було витрачено 9246 грн. 26 коп. Також позивачем було недоотримано 1440 кг меду, ринкова вартість 1 кг якого складає 80 грн., а всього - 115200 грн., що є упущеною вигодою.

Крім того, позивач зазначав, що винними діями відповідача йому було заподіяно моральну шкоду, яка проявилась у моральних стражданнях через загибель належних йому бджіл, він зазнав значних душевних страждань, погіршився стан здоров`я, змушений був витрачати значні сили для відновлення пасіки та захисту своїх прав.

Посилаючись на наведене, ОСОБА_1 просив стягнути з ТОВ «Енселко Агро» на його користь матеріальну шкоду у вигляді 42624 грн. - вартості загиблих бджіл та непридатних для використання рамок, 14515,20 грн. - вартості замінених на пасіці рамок суші, 4800 грн. - вартості 8 мішків цукру, 9246,26 грн. - коштів витрачених на проведення експертиз та отримання довідки про погодні умови, 115200 грн. - упущеної вигоди, а також просив стягнути з відповідача 300 000 грн. моральної шкоди.

Рішенням Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 19 липня 2021 року позов задоволено частково. Стягнуто з ТОВ «Енселко Агро» на користь ОСОБА_1 42624 грн. матеріальної шкоди, завданої загибеллю бджіл, 115200 грн. упущеної вигоди та 10 000 грн. моральної шкоди, а всього 167824 грн. В решті позову відмовлено.

Стягнуто з ТОВ «Енселко Агро» на користь ОСОБА_1 9148 грн. 75 коп. судових витрат.

Стягнуто з ТОВ «Енселко Агро» на користь держави 1678 грн. 24 коп. судового збору.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що при розгляді справи відповідачем не спростовано презумпцію вини. Судом встановлено, що відповідачем здійснювався посів протруєного насіння гібриду кукурудзи ДКС 3623 поблизу с.Хутори 16-17 квітня 2020 року за допомогою пневмосівалок, яке було оброблене препаратом «Пончо Вотіво 610 FS, ТН», який є інсектицидом для протруювання насіння кукурудзи, з діючою речовиною «клотіанідин», при цьому роботи проводились при сильному вітрі 17-20 м/сек., що призвело до виникнення пестицидного пилу, і як наслідок - загибелі належних позивачу бджіл, у відібраних зразках яких при дослідженні виявлено саме інсектицид клотіанідин. Такими неправомірними діями відповідачем порушено вимоги ст.30 Закону України «Про бджільництво», а також п.7.1.2, п.7.1.7 Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєння бджіл. Позовні вимоги позивача підлягають до часткового задоволення, оскільки достовірно доведений факт гибелі 37% бджіл, які знаходились у 12 рамкових вуликах, що складає 42624 грн. Крім того неправомірні дії відповідача призвели до того, що позивачем у 2020 року не отримано 1440 кг. меду при ринковій вартості 1 кг. меду 80 грн., а всього 115 200 грн. упущеної вигоди. Враховуючи те, що внаслідок дій відповідача було спричинено загибель 37% бджіл позивача, який певний час займається бджолярством, суд дійшов висновку, що останньому було заподіяно моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях з приводу загибелі бджіл та підлягає стягненню у розмірі 10 000 грн. враховуючи положення статті 23 ЦК України, характер правопорушення, глибину душевних страждань, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди

В апеляційній скарзі ТОВ «Енселко Агро», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що висновки викладені у рішенні суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, оскільки товариство не вчинило жодних протиправних дій, які б призвели до загибелі бджіл позивача. Вказував, що товариство 16-17 квітня 2020 року здійснювало лише посів кукурудзи на полі, розташованому на території Радковецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області, та не вносило пестицидів чи агрохімікатів, не виконувало обробку медоносних рослин, а отже у відповідача не було підстав виконувати приписи ст.37 Закону України «Про бджільництво» та повідомляти пасічників про такі роботи. Водночас суд першої інстанції помилково ототожнив процес посіву із процесом обробки земель, та застосував норми законодавства, які регулюють процес тільки обробки земель, однак зазначені норми жодним чином не застосовуються під час виконання робіт із посіву.

Крім того, апелянт вказував, що при проведенні посівних робіт відповідач на виконання рекомендацій виробника насіння, вжив додаткових заходів застосувавши пневмосівалки, які були обладнані дефлекторами і сам висів кукурудзи здійснювався відповідно до інструкції.

Вважає, що судом не було встановлено причинно-наслідковий зв`язок між діями ТОВ «Енселко Агро» та загибеллю бджіл позивача, оскільки наявні в матеріалах справи докази не доводять, що речовина від якої загинули бджоли «клотіанідин» потрапила в їх організм саме в результаті посіву кукурудзи. Крім того, як вбачається із результатів випробувань, проведених в ДП «Науковий центр превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки імені академіка Л.І. Медведя МОЗ України» дослідження проводилося лише з проб підмору бджіл, інші матеріали (зразок зеленої маси, яку відвідували бджоли, перга та інше) на дослідження не передавалися. Також не проводилося дослідження ґрунту з полів де було здійснено посів кукурудзи відповідачем.

Наголошував, що окрім ТОВ «Енселко Агро» на території Радковецької сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області сільськогосподарською діяльністю займаються й інші підприємства, а тому не виключається можливість загибелі бджіл внаслідок саме їх діяльності.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 вважає оскаржуване рішення прийнятим згідно норм чинного законодавства, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін. Вказує, що судом першої інстанції на підставі належних доказів встановлено причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями відповідача та падежем бджіл на його пасіці.

В судовому засіданні представники апелянта ОСОБА_2 , ОСОБА_3 підтримали доводи апеляційної скарги, просили її задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив її відхилити.

Заслухавши доповідача, пояснення представників апелянта, позивача, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог п.3, 4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставою для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судове рішення не відповідає.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником бджолиної пасіки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується ветеринарно-санітарним паспортом пасіки №56 від 08 серпня 2019 року, а також рішенням Старокостянтинівського міськрайонного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області №396 від 19 вересня 2019 року «Про державну реєстрацію потужностей», яким пасіку позивача зареєстровано та визначено вид діяльності із застосуванням пасіки, як первинне виробництво та реалізація.

Станом на квітень 2020 року бджолина пасіка складала 48 бджолосімей, була благополучною, що підтверджується відповідними експертними висновками №285/292-301 від 16 березня 2020 року та №475/13-14 від 09 квітня 2020 року.

19 квітня 2020 року ОСОБА_1 виявив на своїй пасіці факт загибель бджіл, яка продовжувалась 20-21 квітня 2020 року. Біля всіх вуликів на землі відмічалася значна кількість бджіл, що загинули.

21 квітня 2020 року комісією, у складі: заступник голови районної державної адміністрації Коваль О.А., Радковецький сільський голова Асаванюк О.М., головний спеціаліст відділу прогнозування фітосанітарної діагностики та аналізу ризиків - державний фітосанітарний інспектор Головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області Костецька О.П., голова асоціації бджолярів Старокостянтинівського району Кравчук М.В., директор Старокостянтинівської міжрайонної державної лабораторії Держпродспоживслужби Рудик М.В., завідувач сектора житлово-комунального господарства та захисту довкілля районної державної адміністрації Сідлецький В.Є., дільничний офіцер поліції Старокостянтинівського відділу поліції Чаплінський Ю.В., начальник Старокостянтинівської районної державної лікарні ветеринарної медицини Чернюк О.В., складений акт обстеження загибелі бджіл на пасіці ОСОБА_1

За даним актом комісії було встановлено, що пасіка складається із 48 бджолосімей, що утримуються у 10-12 рамочних вуликах, і станом на 15 годину 21 квітня 2021 року кількість загиблих бджіл становить 37%. В ході обстеження з вуликів №1, 10, 11, 12, 13 було відібрано проби підмору, які були направлені до Хмельницької регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів.

Згідно протоколу випробувань паталогічного (біологічного) матеріалу №001920 п.м./20 від 28 квітня 2020 року у відібраних комісією 21 квітня 2020 року 5 пробах бджіл, які були направлені для дослідження на наявність пестицидів, які використовував ОСОБА_4 для обробки озимої пшениці, вміст сполук із групи піретроїдів виявлено не було.

Оскільки у зразках бджіл, які були відібрані комісією 21 квітня 2020 року, не було виявлено пестицидів, які використовував ОСОБА_4 для обробки озимої пшениці, 05 травня 2020 року комісія, яка була створена 21 квітня 2020 року Старокостянтинівською районною державною адміністрацією Хмельницької області з метою перевірки заяви ОСОБА_1 щодо масової загибелі бджіл, у присутності представника ТОВ «Енселко Агро» Загуровського О.К., здійснила відбір двох проб підмору бджолиного в кількості 200 штук кожна та дві проби щільників розміром 8х15 см з пергою та свіжим нектаром з пасіки ОСОБА_1 , що розташована по АДРЕСА_1 , що підтверджується актом від 05 травня 2020 року.

Згідно протоколу випробування №3/28-А-1423/64 від 18 травня 2020 року, проведеного ДП «Науковий центр превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки імені академіка Л.І. Медведя Міністерства охорони здоров`я України» за замовленням ТОВ «Енселко Агро», а також протоколу випробування №3/28-А-3039-20-138 від 06 жовтня 2020 року, проведеного за замовленням ОСОБА_1 , на випробовування якому було надано тільки підмор бджіл в поліетиленовому пакеті, у наданих на випробування зразках підмору бджіл (власник пасіки ОСОБА_1 ) виявлено інсектицид клотіанідин на рівні 0,014 мг/кг та 0,010 мг/кг відповідно. Враховуючи комплексний контактний та пероральний шлях дії високотоксичного для бджіл інсектициду клотіанідину (як інсектициду та метаболіту тіаметоксаму) є підстави вважати, що причиною загибелі бджіл є вказаний пестицид.

За результатами перевірки ТОВ «Енселко Агро», Головним управлінням Держпродспоживслужби в Хмельницькій області від 14.05.2020 року про що було складено акт, встановлено, 16 та 17 квітня 2020 року ТОВ «Енселко Агро» здійснювало посів протруєного насіння гібриду кукурудзи ДКС 3623, урожаю 2019 року, номер партії UA-10-02-201/0248-19, на полі, розташованому в с. Хутори Старокостянтинівського району Хмельницької області поблизу пасіки ОСОБА_1 . Після посіву 23.04.2020 року застосовувались ґрунтовий гербіцид Кратос КЕ (діюча речовина ацетохлор), дозволений до використання на культурах соя, кукурудза, соняшник проти однорічних злакових та дводольних бур`янів для обприскування ґрунту до появи сходів культури та гербіцид суцільної дії Тотал К,РК (діюча речовина гліфосату калійна сіль), дозволений для використання на полях, що відведені під пари, землі несільськогосподарського користування. Поля, призначені під посіви сільськогосподарських культур проти однорічних та багаторічних дводольних та злакових бур`янів для обприскування вегетуючих бур`янів після збирання культури.

За повідомленням ТОВ «Монсанто Україна» від 21 серпня 2020 року у період 2019-2020 року ТОВ «Монсанто Україна» було здійснено поставку для ТОВ «Енселко Агро» насіння гібриду кукурудзи ДКС 3623, урожаю 2019 року, номер партії UA-10-02-201/0248-19, яке було оброблено препаратами: «Пончо Вотіво», «Передіам Екстра», «Редіго М», «В-360», «К-Обіоль».

Згідно посвідчення про державну реєстрацію серії А №05814 препарат «Пончо Вотіво 610 FS, ТН», який зареєстрований в Україні з 10 лютого 2017 року, є інсектицидом для протруювання насіння кукурудзи, з діючою речовиною «клотіанідин».

Відповідно паспорту безпеки препарат «Пончо Вотіво 610 FS, ТН» є небезпечним для навколишнього середовища та використовується як інсектицид для передпосівної обробки насіння.

З копії етикетки до насіння гібриду кукурудзи ДКС 3623, яка була надана ТОВ «Монсанто Україна», вбачається, що з метою захисту навколишнього середовища при використанні насіння слід дотримуватись таких норм безпеки: при проведенні сівби із використанням пневматичного обладнання потік пилу від насіння слід направляти ближче до поверхні землі або безпосередньо в ґрунт за допомогою додаткових дефлекторів.

Згідно із статтею 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Частиною другою статті 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до статті 20 Закону України «Про пестициди та агрохімікати», порушення законодавства про пестициди і агрохімікати тягне за собою цивільну, дисциплінарну, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно з чинним законодавством. Відповідальність несуть особи, винні у: приховуванні або перекрученні інформації, що могло спричинити або спричинило загрозу життю та здоров`ю людини, а так само майну і навколишньому природному середовищу; забрудненні пестицидами і агрохімікатами понад допустимі рівні сільськогосподарської сировини, кормів, харчових продуктів, ґрунту, води, повітря; порушенні регламентів та санітарних норм і правил транспортування, зберігання, торгівлі та застосування пестицидів і агрохімікатів. Відшкодування збитків, заподіяних внаслідок порушень законодавства про пестициди та агрохімікати, здійснюється відповідно до чинного законодавства. Законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші види порушень законодавства України про пестициди і агрохімікати.

Відповідно до частини першої та четвертої статті 30 Закону України «Про бджільництво» юридичні та фізичні особи, які провадять діяльність, що впливає або може вплинути на стан бджіл, зобов`язані забезпечити їх охорону.

Юридичні та фізичні особи, які застосовують засоби захисту рослин, зобов`язані дотримуватися діючих нормативно-правових актів, що передбачають охорону бджіл від отруєнь.

Частиною другої статті 37 Закону України «Про бджільництво» визначено, що фізичні та юридичні особи, які застосовують засоби захисту рослин для обробки медоносних рослин, зобов`язані не пізніше ніж за три доби до початку обробки через засоби масової інформації попередити про це пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до десяти кілометрів від оброблюваних площ. При цьому повідомляється дата обробки, назва препарату, ступінь і строк дії токсичності препарату.

Інструкцією щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл (далі - Інструкція №9), затвердженої Наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини від 30 січня 2001 року № 9, яка є обов`язковою для виконання всіма державними органами, а також підприємствами, установами, організаціями незалежно від відомчої підпорядкованості і форм власності, посадовими особами та громадянами, зокрема пункту 7.1.1. визначено, що профілактика отруєнь бджіл базується на беззаперечному дотриманні вимог статті 30 Закону України «Про бджільництво», суворому дотриманні регламентацій застосування в навколишньому середовищі токсичних для бджіл речовин. Відповідно до пункту 7.1.2. цієї Інструкції, власників пасік оповіщають за три доби до хімобробок з зазначенням застосовуваного отрутохімікату, місця (у радіусі 7 км), часу і способу проведення обробки, указують час ізоляції бджіл, а пунктом 7.1.3 передбачено, що обробки проводять у період відсутності льоту бджіл у ранкові або вечірні години.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про бджільництво, відшкодовується в порядку та розмірах, встановлених законодавством України, що передбачено ст. 39 Закону України «Про бджільництво», а спори, що виникають у галузі бджільництва, вирішуються судом у встановленому законодавством порядку (ст. 40 цього ж Закону).

Згідно з частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України).

Матеріалами справи підтверджується факт того, що позивачу завдано збитків внаслідок загибелі бджіл.

Однак позивачу належить довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Також позивач несе тягар доведення перед судом розміру завданої шкоди, зокрема зменшення або знищення майна, яке належить йому на праві власності.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 2 ЦПК України однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є змагальність сторін.

Дійшовши висновку на підставі протоколу випробовувань від 18.05.2020 року та від 06.10.2020 року про причину загибелі наданих на випробовування зразків підмору бджіл є інсектицид клотіанідин, суд першої інстанції не врахував, що позивачем не надано належних та допустимих доказів щодо протиправної поведінки відповідача та причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та завданою загибеллю бджіл позивачу шкоди.

Як вбачається із матеріалів справи в період 16-17 квітня ТОВ «Енселко-Агро» здійснювало посів протруєного насіння кукурудзи сорту ДКС 362. Вказане насіння постачається вже обробленим виробником препаратами «Пончо Вотіво», «Перідам екстра», «Редіро М», «В-360», «К-Обіль». Препарат «Пончо Вотіво 610 FS, ТН» є інсектицидом для протруювання насіння кукурудзи, містить діючу речовину «клотіанідин». Вказаний препарат дозволений до використання в Україні, підтверджується посвідченням про державну реєстрацію серія А№05814. Посів насіння кукурудзи здійснювався пневматичними сівалками рекомендованими виробником такого препарату за допомогою додаткових дефлекторів.

Доводи про те, що загибель бджіл сталася внаслідок порушення відповідачем норм Закону України «Про бджільництво» та Інструкції №9 щодо повідомлення пасічників про обробку полів, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки ч.2 ст.37 Закону України «Про бджільництво» передбачено, що повідомляти пасічників про застосування засобів - захисту рослин повинні фізичні та юридичні особи тільки тоді, коли вони обробляють ними медоносні рослини. Сторонами не заперечувався той факт, що відповідач здійснював посів вже протруєного насіння виробником. Кукурудза не є медоносною рослиною, окрім цього вона не оброблялась відповідачем, а тільки проводився її посів, а тому ТОВ «Енселко Агро» не повинен був повідомляти пасічників про посів кукурудзи.

Належних та допустимих доказів щодо механізму потрапляння в організм загиблих бджіл із пасіки позивача інсектициду клотіанідину матеріали справи не містять.

Висновки суду першої інстанції щодо механізму потрапляння в організм загиблих бджіл це проведення робіт відповідачем з посіву протруєної кукурудзи 16-17 квітня 2020 року при сильному пориві вітру 17-20 м/с, що призвело до виникнення пестицидного пилу, ґрунтується на припущеннях, що забороняється частиною 6 статті 81 ЦПК України.

Рекомендації щодо попередження виникнення пестицидного пилу, які були розроблені ТОВ «Монсанто України» разом із Асоціацією «Український клуб аграрного бізнесу» не є такими доказами.

Як вбачається із результатів випробовувань, проведених В ДП «Науковий центр превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки імені академіка Л.І. Медведя Міністерства охорони здоров`я України» на дослідження в лабораторію було надано лише проби підмору бджіл. Однак Правилами відбору патологічного матеріалу, крові, кормів, води та пересилання їх для лабораторного дослідження, затвердженими Головним управлінням ветеринарної медицини з держветінспекцією Мінсільгосппроду України 15.04.1997 року №15-14/111 на дослідження повинні бути надані ще і інші матеріали (зразок зеленої маси, яку відвідали бджоли, перга). Не проводилось і дослідження ґрунту з полів де проводився посів кукурудзи відповідачем.

Згідно довідки Головного управління статистики у Хмельницькій області від 05.04.2021 року №14.2-08/336-21 у 2020 році на території Старокостянтиніського району вирощуванням кукурудзи займались 43 підприємства. Окрім того, агровиробник ТОВ «АГРО ОРМС» у листі від 05.04.2021 року повідомило, що займається вирощуванням сількогосподарських культур на землях, розташованих неподалік пасіки позивача.

Наданими позивачем доказами не доведено, що дії відповідача знаходяться в прямому причинно-наслідковому зв`язку з загибеллю бджіл, які перебували у володінні позивача.

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції вищевказаного не врахував, дійшов неправильного висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову про стягнення майнової та моральної шкоди, у зв`язку з чим рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 374, 376, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Енселко Агро» задовольнити.

Рішення Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 19 липня 2021 року скасувати та ухвалити нове рішення.

В позові ОСОБА_1 відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 25 жовтня 2021 року.

Судді: Т.О. Янчук

А.В. Купельський

О.І. Ярмолюк