Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/691/21
Провадження № 2/382/567/21
РІШЕННЯ

Іменем України

(ЗАОЧНЕ)

06 жовтня 2021 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кисіль О.А.

при секретарі Твердохліб Г.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготин справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Лещенко Сергія Олександровича, до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог Яготинська міська рада, про визнання особи такою, що втратила право на користування жилим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

До Яготинського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог Яготинська міська рада, відповідно до вимог якої позивач просив визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою за АДРЕСА_1 , шляхом зняття з реєстраційного обліку в центрі надання адміністративних послуг Яготинської міської ради.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є одноосібним власником цієї квартири, що підтверджується договором купівлі-продажу від 12.01.1996 року. У квартирі зареєстровані: ОСОБА_1 та його син - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 згідно з довідкою про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщення осіб від 09.06.2021 № 03-14/127, виданою КП ЯМР «Яготинська житлово-експлуатаційна контора». Проте, з часу реєстрації у квартирі ( 17.12.2008 , тобто понад 12 років) та на даний час, відповідач у квартирі фактично не проживає, оскільки добровільно переїхав на постійне місце проживання зі своєю сім`єю до орендованої квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується актом обстеження, складеного 10.06.2021 року депутатом Яготинської міської ради Вороною Іваном Андрійовичем, за участі сусідів: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ( АДРЕСА_4 ) та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ( АДРЕСА_5 ). Особисті речі відповідача у квартирі відсутні. Останній за комунальні послуги не сплачує та не бере участі в утриманні квартири, а його реєстрація не дозволяє позивачу розпоряджатися власністю на власний розсуд та обмежує його законні права. Відповідач не належить до осіб, за якими закон зберігає жилу площу на час їх відсутності. Добровільно знятися з реєстрації відповідач не бажає. Своєю реєстрацією та небажанням знятися з реєстрації відповідач чинить позивачу, як власнику, перешкоди у користуванні власністю. Позивач не може оформити житлову субсидію та вимушений сплачувати надмірні кошти за комунальні послуги в опалювальний період. Крім цього, відповідач має на праві власності житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в м. Яготин, де він має право та можливість бути зареєстрованим (інформація з Державного реєстру прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно від 09.06.2021).

Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 22.06.2021 відкрито провадження у справі та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Разом з тим, в матеріалах справи міститься заява представника позивача, згідно якої він просить справу розглядати у його відсутність.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, відповідно до ч.8 ст.128 ЦПК України, заяв та клопотань на адресу суду не надходило.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. В матеріалах справи міститься заява представника третьої особи, згідно якої вона просить справу розглядати у її відсутність.

За таких обставин суд ухвалив провести у справі заочний розгляд відповідно до ст. 280 ЦПК України.

Перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, ураховуючи, що в справі є достатньо доказів для її заочного розгляду, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Так, у судовому засіданні встановлено, що з копії паспорта. довідки (а.с. 5-7), копії договору купівлі-продажу від 12.01.1996, посвідченого державним нотаріусом Яготинської державної нотаріальної контори за № 63 та зареєстрованого Переяслав-Хмельницьким міжміським бюро технічної інвентаризації 22.01.1996 (а.с. 8-9), копії технічного паспорту на квартиру (а.с. 10-11), довідки про склад сім`ї від 09.06.2021 № 03-14/127 (а.с. 12), акта обстеження від 10.06.2021 (а.с. 13), інфформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно реєстру прав власності на нерухоме майно від 09.06.2021 року (а.с.14), вбачається, що квартира за АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_1 на праві власності. В цій квартирі зареєстрований його син - ОСОБА_2 , який з часу реєстрації у квартирі ( 17.12.2008 , тобто понад 12 років) та на даний час у квартирі фактично не проживає. В зазначеній квартирі особистих речей відповідача немає, він не цікавиться квартирою та не сплачує комунальні послуги. Крім цього, відповідач має на праві власності житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в м. Яготині, де він має право та можливість бути зареєстрованим (інформація з Державного реєстру прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно від 09.06.2021 року).

Згідно з положеннями ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

В силу ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Статтею 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Положеннями ст. 391 ЦК України передбачено, що власник має право прохати усунути перешкоди у користуванні власністю.

Права власника житлового будинку, квартири визначені ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України, які передбачають, що власник використовує житло для особистого проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб і мають право розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд. Обмеження чи втручання у право власника можливе лише на підставах, передбачених законом.

Згідно роз`яснень, викладених Пленумом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 34 постанови від 07.02.2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності га інших речових прав», під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім`ї, попередніми членами його сім`ї, а також членами сім`ї попереднього власника житла. Так, власник житла має право вимагати визнання попереднього власника таким, що втратив право користування житлом, що є наслідком припинення права власності на житлове приміщення (пункт 3 частини першої статті 346 ЦК України) із зняттям останнього з реєстрації. Усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом зняття особи з реєстраційного обліку, залежить від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства: статті 71, 72, 116, 156 ЖК УРСР, стаття 405 ЦК України, а саме від вирішення однієї із таких вимог: про позбавлення права власності на жиле приміщення; про позбавлення права користування жилим приміщенням; про виселення; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичної особи померлою.

Статтею 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», визначено, що зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється, зокрема, на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням.

Вирішення питання про зняття особи з реєстрації обліку залежить, зокрема, від вирішення питання про право користування такої особи житловим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (ст. ст. 71, 72, 116, 156 ЖК УРСР, 405 ЦК України). Отже, у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, зокрема, шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання, пред`явивши водночас одну із таких вимог: про позбавлення права власності на житлове приміщення; про позбавлення права користування житловим приміщенням; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичної особи померлою.

У відповідності з приписами ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Враховуючи вищевикладене, та те, що відповідач не цікавиться квартирою, не сплачує комунальні платежі, виїхав з квартири, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 141, 258-259, 265, 268, 280-283, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Лещенко Сергія Олександровича, до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог Яготинська міська рада про визнання особи такою, що втратила право на користування жилим приміщенням, задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 , шляхом зняття з реєстраційного обліку в центрі надання адміністративних послуг Яготинської міської ради.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою в відповідача, котра може бути подана протягом 30 днів з дня отримання його копії. Учасник справи якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, після проголошення повного рішення 25 жовтня 2021 року, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кисіль О.А.