ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

13 жовтня 2021 року

м. Харків

справа №645/5791/20

провадження № 22-ц/818/5281/21

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів колегії - Маміної О.В., Тичкової О.Ю.

за участю секретаря - Гармаш К.В.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» про захист прав споживачів, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , на рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 22 червня 2021 року, ухвалене суддею Шарко О.П., -

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» про захист прав споживачів.

В обґрунтування позову зазначає, що вона є споживачем газу і у неї виник спір з АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» з приводу споживання газу. 23 травня 2017 року представники відповідача - слюсар ОСОБА_3 разом з інженером з метрології ОСОБА_4 висловили сумніви в правильній роботі встановленого за адресою: АДРЕСА_1 лічильника газу типу МКМ 0-6, зав. №255152, з показаннями 26960куб.м, дата проведення повірки 14 липня 2016 року по причині: порушено охоронну пломбу (наклейка №9280020) на суматоре БСГ МКМ 0-6 №255152. 01 червня 2017 року співробітниками відповідача була проведена так звана експертиза лічильника газу типу МКМ 0-6, зав.№255152. Висновки експертизи відповідача наступні: Замість пломби заглушки встановлений предмет кустарного виробництва. Пломба «Бар`єр» ПАТ «Харківміськгаз» №9180020 частково пошкоджена, не несе охоронну функцію. Механічні пошкодження скла лічильного механізму в місці установки пломби-заглушки. При відкритті лічильного механізму виявлено: механічні пошкодження корпусу лічильного механізму в місці установки пломби заглушки з середини і механічні пошкодження передавального і лічильного коліс. На підставі того, що, нібито мало місце втручання в газовий лічильник посадовими особами ПАТ «Харківміськгаз» було вироблено так зване донарахування на суму 12320,75грн.

08 січня 2019 року Фрунзенським районним судом м. Харкова було розглянуто справу №645/1759/18 за позовною заявою ПАТ «Харківміськгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого обсягу природного газу в сумі 12320 грн. 75 коп. та за її зустрічним позовом до ПАТ «Харківміськгаз» про захист прав споживача, про визнання дій відповідача незаконними та шахрайськими, про обов`язок відповідача вчинити необхідні дії та стягнення моральної шкоди, за результатами розгляду якої було ухвалено рішення яким позовні вимоги ПАТ «Харківміськгаз» до неї про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу - задоволено, а в задоволенні її зустрічних позовних вимог до ПАТ «Харківміськгаз» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення матеріальної та моральної шкоди - відмовлено в повному обсязі. Постановою Харківського апеляційного суду від 06 травня 2019 року рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08 січня 2019 року - залишено без змін.

Зазначає, що 27 червня 2019 року її представник отримав на руки «Висновок експертного дослідження» лічильника газу від 25 червня 2019 року за №12/4ед-19 проведений МВС України Харківським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром (копія додається). Висновки експертного дослідження наступні: Пломба-заглушка передньої частини корпусу лічильного механізму газового лічильника, наданого на дослідження, виготовлена заводським способом і може бути конструктивною частиною досліджуваного лічильника. Пломба-заглушка зламана шляхом відділення від неї частини. На поверхнях частин механізму лічильного механізму газового лічильника, наданого на дослідження сліди механічної дії. Встановити факт того, що зазначені ушкодження утворені при спробі зміни показань або блокування роботи відлікового пристрою не є можливим через відсутність комплексу відповідних ознак. У зв`язку з чим вона звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова із заявою про перегляд рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08 січня 2019 року за нововиявленими обставинами. Між тим, Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 24 вересня 2019 року, яка постановою Харківського апеляційного суду від 21 листопада 2019 року була залишена без змін, її заяву про перегляд рішення від 08 січня 2019 року за нововиявленими обставинами - залишено без задоволення. Постановою Верховного Суду від 26 грудня 2019 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 24 вересня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 21 листопада 2019 року.

26 лютого 2020 року її представник подав прокурору Харківської області заяву про вчинення кримінального злочину (Діями посадових осіб ПАТ «Харківміськгаз» здійснені кримінальні злочини, передбачені ч.2 ст.189, ст. 366 Кримінального кодексу України, а саме: службове підроблення і вимагання). 20 травня 2020 року відомості про вчинення кримінального злочину описані в заяві ОСОБА_2 від 26 лютого 2020 року було внесено в ЄРДР під №0001032. Вона переконана, що акт експертизи газового лічильника «РRЕМАGАЗ G6 МКМ-U заводський номер №255152» від 01 червня 2017р. №590Е, акт розрахунку і сам розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу від 22 серпня 2017 року необхідно визнати незаконними та скасувати їх в зв`язку з тим, що пломба-заглушка передньої частини корпусу лічильного механізму газового лічильника «РКЕМАОАБ Об МКМ-ІІ заводський номер №255152» виготовлена заводським способом, а не кустарним; на поверхнях частин механізму лічильного механізму газового лічильника, «РКЕМАОАБ Об МКМ-Е' заводський номер №255152» сліди механічної дії і пошкодження утворені не при спробі зміни показань або блокування роботи відлікового пристрою, що доводить фальсифікацію висновків експертизи від 01 червня 2017 року проведену співробітниками відповідача ПАТ «Харківміськгаз», а так само повністю виключає розкрадання нею газу і незаконність донарахувань відповідачем ПАТ «Харківміськгаз» в розмірі 12 320,75грн., на всі наступні, після експертизи від 01 червня 2017 року, на її думку, незаконні дії відповідача ПАТ «Харківміськгаз» щодо неї.

Просить суд визнати незаконними акт експертизи газового лічильника «РRЕМАGАЗ G6 МКМ-U заводський номер №255152» від 01 червня 2017 року №590Е, акт розрахунку і сам розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу від 22 серпня 2017 року та скасувати їх.

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 22 червня 2021 року позов ОСОБА_1 - залишено без задоволення.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в особі свого представника ОСОБА_2 , просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу апелянт посилається на порушення судом норм матеріального права та неправильне застосування норм процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що строк позовної давності почався з 22 вересня 2017 року та сплинув 23 серпня 2020 року. Зазначає, що 22 серпня 2017 року на засіданні комісії вона була ознайомлена з актом експертизи лічильника газу від 01 червня 2017 року та з актом розрахунку та розрахунком вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу від 22 серпня 2017 року, з яким вона не погодилася. Проте, вона ще довідалася та не могла довідатися про порушення свого права та хто саме його порушив, доки не отримала відео та фотофіксацію проведення експертиз лічильника газу від 01 червня 2017 року та від 14 липня 2016 року.

Крім того, наголошує, що 06 січня 2021 року у неї сплив перебіг позовної давності відносно підстав, на які вона посилалася у зустрічному позові по справі №645/1759/18, а перебіг позовної давності відносно підстав, на які вона посилається у даній справі почався 28 червня 2019 року коли вона отримала «Висновок експертного дослідження» від 25 червня 2019 року.

У відповідності до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, пояснення сторін, що з`явилися, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

23.05.2017 року представники відповідача слюсар ОСОБА_3 разом з інженером з метрології ОСОБА_4 висловили сумніви в правильній роботі встановленого за адресою: АДРЕСА_1 лічильника газу типу МКМ 0-6, зав. №255152, з показаннями 26960 куб.м., дата проведення повірки 14.07.2016р. по причині: порушено охоронну пломбу (наклейка №9280020) на суматоре БСГ МКМ 0-6 №255152, про що складено акт про порушення № 518/17 від 23.05.2017 року.

01.06.2017р. співробітниками відповідача була проведена експертиза лічильника газу типу МКМ 0-6, зав.№255152. Висновки експертизи відповідача наступні: Замість пломби заглушки встановлений предмет кустарного виробництва. Пломба «Бар`єр» ПАТ «Харківміськгаз» №9180020 частково пошкоджена, не несе охоронну функцію. Механічні пошкодження скла лічильного механізму в місці установки пломби-заглушки. При відкритті лічильного механізму виявлено: механічні пошкодження корпусу лічильного механізму в місці установки пломби заглушки з середини і механічні пошкодження передавального і лічильного коліс, про що складено акт експертизи лічильника № 590 Е від 01.06.2017 року.

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08 січня 2019 року (справа №645/1759/18), яке постановою Харківського апеляційного суду від 06 травня 2019 року залишено без змін, позовні вимоги ПАТ «Харківміськгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу - задоволено, а в задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 до ПАТ «Харківміськгаз» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення матеріальної та моральної шкоди - відмовлено в повному обсязі.

Відповідно «Висновку експертного дослідження» лічильника газу від 25.06.2019р. за №12/4ед-19 проведений МВС України Харківським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром: Пломба-заглушка передньої частини корпусу лічильного механізму газового лічильника, наданого на дослідження, виготовлена заводським способом і може бути конструктивною частиною досліджуваного лічильника. Пломба-заглушка зламана шляхом відділення від неї частини. На поверхнях частин механізму лічильного механізму газового лічильника, наданого на дослідження сліди механічної дії. Встановити факт того, що зазначені ушкодження утворені при спробі зміни показань або блокування роботи відлікового пристрою не є можливим через відсутність комплексу відповідних ознак.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 24 вересня 2019 року, яка постановою Харківського апеляційного суду від 21 листопада 2019 року залишена без змін, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08 січня 2019 року за нововиявленими обставинами - відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 26 грудня 2019 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 24 вересня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 21 листопада 2019 у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 8 січня 2019 за нововиявленими обставинами у справі за позовом ПАТ «Харківміськгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Харківміськгаз» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Між сторонами у справі склалися правовідносини, які регулюються Кодексом газорозподільних систем, Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 року № 619 (далі - Положення).

Пунктом 3.1.3 Положення встановлено, що лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу.

У разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення.

Порядок оформлення акта про порушення передбачений главою 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем.

Зокрема, акт про порушення після пред`явлення представником оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами.

Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення.

Представник оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Відповідно до пункту 8 глави 9 розділу 10 Кодексу газорозподільних систем, якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому, якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ).

Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті також визначено, щоекспертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології.

01.06.2017 року відповідачем було складено акт експертизи лічильника № 590 Е, згідно висновків якого: замість пломби заглушки встановлений предмет кустарного виробництва. Пломба «Бар`єр» ПАТ «Харківміськгаз» №9180020 частково пошкоджена, не несе охоронну функцію. Механічні пошкодження скла лічильного механізму в місці установки пломби-заглушки. При відкритті лічильного механізму виявлено: механічні пошкодження корпусу лічильного механізму в місці установки пломби заглушки з середини і механічні пошкодження передавального і лічильного коліс.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, ОСОБА_1 посилалась на те, що згідно висновку експертного дослідження № 12/4ЕД-19 від 25.06.2019 року, проведеного МВС України Харківським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром, пломба-заглушка передньої частини корпусу відлікового механізму газового лічильника, наданого на дослідження, виготовлена заводським способом та може бути конструктивною складовою частиною досліджуваного лічильника. Пломба-заглушка зламана шляхом відокремлення від неї частини. На поверхнях частин механізму відлікового механізму газового лічильника, наданого на дослідження є сліди механічного впливу. Встановити факт того, що вказані пошкодження утворені при спробі зміни показань або блокуванні роботи відлікового пристрою не є можливим з причини відсутності комплексу відповідних ознак, отже акт експертизи лічильника № 509 Е від 01.06.2017 року та розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу від 22.08.2017 року є недійсними.

Між тим, відповідно до статей 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони на інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Згідно зі ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі.

Процесуальний закон містить вимоги до доказів, на підставі яких суд встановлює обставини справи, а саме: докази повинні бути належними, допустимими, достовірними, а у своїй сукупності - достатніми. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За своєю природою змагальність судочинства засновується на розподілі процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Розподіл процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності втілюється у площині лише прав та обов`язків сторін. Отже, принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Наданий позивачем на підтвердження своїх позовних вимог висновок експертного дослідження № 12/4ЕД-19 від 25.06.2019 року, проведений МВС України Харківським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром не спростовує висновки акту експертизи лічильника № 590 Е від 01.06.2017 року.

Так, висновку про втручання в газовий лічильник комісія ПАТ «Харківміськгаз» спільно з ДП «Харківстандартметрологія» дійшли встановивши не лише той факт, що замість пломби - заглушки встановлено предмет кустарного виробництва, пломба «Бар`єр» ПАТ «Харківміськгаз» № 9180020 частково пошкоджена, не несе охоронної функції.

Крім вказаного, комісія дійшла висновку про наявність механічних пошкоджень скла відлікового пристрою в місця встановлення пломби-заглушки. При відкритті відлікового пристрою виявлено механічні пошкодження корпусу відлікового пристрою в місці встановлення пломби-заглушки з середини та механічні пошкодження передаточного та відлікового коліс.

Із висновків експертного дослідження № 12/4ЕД-19 від 25.06.2019 року вбачається, що на поверхнях частин механізму відлікового механізму газового лічильника, наданого на дослідження є сліди механічного впливу.

Зазначені обставини узгоджуються із висновком комісії згідно акту № 590Е від 01.06.2017 року.

Отже висновок експертизи № 12/4ЕД-19 від 25.06.2019 року факт втручання у газовий лічильник в повній мірі не спростовує, тому позовні вимоги не є обґрунтованими.

Між тим, висновків про наявність підстав для відмови у задоволенні позову суд першої інстанції дійшов посилаючись на сплив позовної давності.

Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 ЦК України).

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).

Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ст. 267 ЦК України).

Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовних вимог, заявлених позивачем до того відповідача у спорі, який заявляє про застосування позовної давності. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи було порушене право, за захистом якого позивач звернувся до суду. Якщо це право порушене не було, суд відмовляє у позові через необґрунтованість останнього. І тільки якщо буде встановлено, що право позивача дійсно порушене, але позовна давність за відповідними вимогами спливла, про що заявила інша сторона у спорі, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності у разі відсутності визнаних судом поважними причин її пропуску, про які повідомив позивач (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справі № 369/6892/15-ц).

Суд першої інстанції оцінки обставинам справи не надав. Висновку про обґрунтованість позову не виклав, чим порушив норми процесуального права.

Отже, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволені позову, оскільки позивач належними, допустимими та достатніми доказами свої позовні вимоги не довів, тому її права відповідачем не порушені.

За таких обставин, рішення суду підлягає зміні в частині мотивів відмови у задоволенні позову із наведених вище підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст. ст. 371, 374, п. 4 ч. 3 ст. 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , - задовольнити частково.

Рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 22 червня 2021 року - змінити в частині мотивів відмови у задоволенні позову, виклавши мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови.

Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.В. Маміна

О.Ю. Тичкова