Номер справи 623/3388/21
Номер провадження 2/623/936/2021
РІШЕННЯ

іменем України

23 жовтня 2021 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого судді: Бєссонової Т.Д.

з участю секретаря: Телешевської В. Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ізюмі справу № 623/3388/21 за позовом ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Оскільської сільської ради Ізюмського району Харківської області (місце проживання: 64340, Харківська обл., село Оскіл, вулиця Слобідська, будинок 1) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини ,-

в с т а н о в и в:

26.08.2021 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Оскільської сільської ради Ізюмського району Харківської області про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини вказує, ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Червоний Оскіл Ізюмського району Харківської області помер її батько - ОСОБА_2 .Після його смерті залишилась спадщина: право на земельну частку (пай), належна спадкодавцю відповідно до сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ХР № 0251786, яке, спадкодавець( ОСОБА_2 ) заповідав її сестрі ОСОБА_3 . В 2021 році сестра - ОСОБА_3 повідомила, що на спадщину не претендує (в строк для прийняття спадщини відмовилась на її користь, надавши заяву по місцю відкриття спадщини - Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області) і надала оригінал правовстановлюючого документа - сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ХР № 0251786 з метою, аби вона оформила спадщину після смерті батька на своє ім`я. З метою отримання спадщини після смерті спадкодавця - ОСОБА_2 вона звернулася до Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області, на її звернення було повідомлено, згідно ст. 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за заповітом або за законом, повинен в 6 - ти місячний строк з дня смерті спадкодавця подати заяву про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори. Вона з заявою про прийняття спадщини після смерті гр. ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , до нотаріальної контори не зверталась. Спадкова справа заведена на підставі заяви про відмову від спадщини гр. ОСОБА_3 . Видати свідоцтво про право на спадщину за законом Ізюмська державна нотаріальна контора не має можливості, так як нею пропущено строк на прийняття спадщини. Вона дійсно, своєчасно для отримання спадщини не звернулася із заявою до нотаріальної контори з наступних причин:на момент смерті батька їй було відомо про заповіт на іншого спадкоємця - її сестру ОСОБА_3 ; про відмову сестри - ОСОБА_3 від спадщини після смерті батька - ОСОБА_2 , на її користь їй було повідомлено в 2021 році. В зв`язку з цими обставинами, вона пропустила шестимісячний строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим порушила вимоги ст. 1270 ЦК України, просить визнати їх поважними причинами.

Тому просить суд винести рішення про визнання додаткового строку, один місяць, для подачі заяви нотаріусу про прийняття, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , спадщини після смерті - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася подала заяву про розгляд справи без її участі.

Представник Оскільської сільської ради Харківської області в судове засідання не з`явився, надали заяву про розгляд справи у їх відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .(а.с.9)

Після смерті ОСОБА_4 з заявою про прийняття спадщини, в установлений законом строк на прийняття спадщини, не звертались, але спадкова справа заводилась на підставі заяви про відмову від спадщини ОСОБА_3 . (а.с.10)

Відповідно до заяви ОСОБА_3 від 04.03.2005 року, що після смерті ОСОБА_2 залишелось спадкове майно: земельний сертифікат, на який померлим було залишено заповіт. Відмовилась від спадкового майна на користь доньки померлого ОСОБА_1 .(а.с. 22)

Так, у відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

В силу ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Натомість у судовому засіданні встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотрималась та після відкриття спадщини не подала до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

В той же час, відповідно до ст.ст. 1273-1275 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Відповідно до ст.ст. 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

У той же час, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок , що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і, кінцево, дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщин.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом йому слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Згідно буквального її сприйняття, для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 як спадкоємець за законом не зверталася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.(а.с.10)

Таким чином, жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, позивач вчинила дії, які б свідчили про прийняття нею спадщини за заповітом, вона не надала, що, виходячи зі змісту ч. 1ст. 1272 ЦК України слід вважати фактичним неприйняттям спадщини за заповітом.

ОСОБА_1 просить встановити їй додатковий строк строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини вказує те, що на момент смерті батька існував заповіт на ім`я сестри, а вона тільки в 2021 році дізналась, про те що сестра відмовилась від спадщини на її користь.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз"яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, на думку суду в розумінні наведених вище роз`яснень, не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, відсутність за місцем відкриття спадщини, перебування за власною волею в іншому населеному пункті, тощо.

Крім того, як слідує з правових висновків Верховного Суду України, викладених в постановах у справах N 6-85цс12 від 26.09.2012 року та N 6-148цс15 від 04.11.2015 року, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані у випадку одночасної наявності двох обов`язкових умов: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Безспірних доказів поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини позивач не надала, а наведені нею причини, які пов`язані з тим, що вона тільки в 2021 році дізналась, що сестра відмовилась на її користь від спадщини, хоча знала про наявність заповіту, але не цікавилась 16 років, чи оформила сестра спадок, суд не може визнати поважними, оскільки всупереч ст. ст. 12,13 ЦПК України вони не підтверджені жодними належними та допустимими доказами, які б могли підтвердити та довести дійсність перешкод, інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для вчинення нею дій щодо прийняття спадщини.

За зазначених обставин суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі відмови у позові - на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10,11,12,13,141,259,263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Оскільської сільської ради Ізюмського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Судові витрати ОСОБА_1 пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 908,00 гривень віднести за рахунок позивача ОСОБА_1 .

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя: Т. Д. Бєссонова