Провадження № 2/206/1174/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.10.2021 Самарський районний суд

м. Дніпропетровська

у складі:

головуючий суддя Маштак К.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Гергіль Ю.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Грицая В.О. ,

представника відповідача Чумака С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду місті Дніпро заяву представника позивача Грицая Валерія Олександровича про відвід судді Маштака К.С. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», третя особа: ОСОБА_3 про визнання частково недійсним кредитного договору та стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ

У провадженні судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська Маштака К.С. перебуває цивільна справа № 201/16665/16-ц за позовом ОСОБА_1 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», третя особа: ОСОБА_3 про визнання частково недійсним кредитного договору та стягнення грошових коштів.

25.11.2016 до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла дана позовна заява.

29.11.2016 ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська відкрито провадження по справі та призначено судове засідання на 17.01.2017.

17.01.2017 судове засідання відкладено на 21.02.2017 у зв`язку з неявкою позивача.

Представником позивача було подано заяву про уточнення позовних вимог, яка ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21.02.2017 була залишена без руху.

21.02.2017 представником відповідача долучені заперечення на позовну заяву з додатками.

21.02.2017 оголошено перерву для усунення недоліків заяви про уточнення позовних вимог до 02.03.2017.

02.03.2017 представником позивача подано заяву про уточнення позовних вимог на виконання вимог ухвали суду від 21.02.2017.

02.03.2017 у зв`язку із зайнятістю судді, відкладено судове засідання на 04.04.2017.

04.04.2017 ухвалою суду залишено без руху заяву про уточнення позовних вимог. Оголошено перерву до 07.04.2017.

06.04.2017 представником позивача долучено до матеріалів справи доказ оплати судового збору.

07.04.2017 прийнято заяву про уточнення позовних вимог, судове засідання відкладено на 19.04.2017.

19.04.2017 позовну заяву залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача.

29.05.2018 постановою Апеляційного суду Дніпропетровської області скасовано ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 19.04.2017 та направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

26.06.2018 ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська прийнято до провадження дану цивільну справу та призначено судове засідання на 14.08.2018.

14.08.2018 судове засідання відкладено на 13.12.2018 у зв`язку із неявкою усіх сторін по справі.

13.12.2018 судове засідання відкладено на 14.02.2019 у зв`язку з клопотанням представника позивача.

14.02.2019 від представника позивача надійшло клопотання про витребування від АТ КБ «ПРИВАТБАНК» оновленого розрахунку заборгованості за кредитним договором та виписки про рух коштів по рахунку заборгованості за кредитним договором.

14.02.2019 ухвалою Жовтневого районного суд м. Дніпропетровська задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, судове засідання відкладено на 15.03.2019.

15.03.2019 задоволено клопотання представника позивача та відкладено судове засідання на 22.04.2019.

22.04.2019 відкладено судове засідання у зв`язку з неявкою відповідача та не надходженням витребуваних документів на 29.07.2019.

27.06.2019 від представника відповідача надійшла заява про долучення витребуваних документів.

29.07.2019 судове засідання відкладено на 16.10.2019 у зв`язку з клопотанням представника позивача.

16.10.2019 відкладено судове засідання на 04.12.2019 у зв`язку з неявкою відповідача.

04.12.2019 відкладено судове засідання у зв`язку з неявкою позивача на 06.02.2020.

06.02.2020 справу знято з розгляду у зв`язку із зайнятістю судді та призначено судове засідання на 26.03.2020.

26.03.2020 відкладено судове засідання на 27.05.2020 у зв`язку із неявкою сторін.

27.05.2020 відкладено судове засідання у зв`язку із неявкою сторін на 09.09.2020

09.09.2020 позивачем подане повторне клопотання про витребування у відповідача доказів.

09.09.2020 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів та відкладено судове засідання на 09.11.2020.

06.11.2020 надійшли письмові пояснення з додатками від представника відповідача.

08.11.2020 відкладено судове засідання у зв`язку з клопотанням представника позивача на 17.12.2020.

17.12.2020 відкладено судове засідання на 16.02.2021 у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному.

16.02.2021 відкладено судове засідання на 05.04.2021 у зв`язку з клопотанням представника позивача.

05.04.2021 відкладено судове засідання на 21.05.2021 у зв`язку з клопотанням позивача.

21.05.2021 відкладено судове засідання на 24.06.2021 у зв`язку з неявкою відповідача.

24.06.2021 від представника позивача надійшло клопотання, в якому останній просив передати на розгляд дану цивільну справу за підсудністю до Самарського районного суду м. Дніпропетровська.

24.06.2021 всупереч положенням ч. 2 ст. 31 ЦПК України, ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська дану цивільну справу направлено для розгляду до Самарського районного суду м. Дніпропетровська.

11.08.2021 на підставі ч. 2 ст. 32 ЦПК України, судом прийнято цивільну справу до провадження та призначено підготовче судове засідання на 02.09.2021.

02.09.2021 закінчено підготовчі дії, закрито підготовче провадження, заслухано вступне слово позивача, досліджено письмові докази, які містяться в матеріалах справи та оголошено перерву для виклику представника позивача та представника відповідача до 27.09.2021.

27.09.2021 судове засідання було відкладено у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному на 22.10.2021.

22.10.2021 представником позивача Грицаем В.О. подано заяву про відвід судді Маштака К.С. в обґрунтування якої зазначено, що з боку представника позивача та відповідача були подані клопотання про відкладення судового розгляду з 02.09.2021 на іншу дату через зайнятість у інших справах. Позивач, через юридичну необізнаність, декілька разів повідомив суд про неможливість участі у справі без представника, адвоката Грицай В.О. та клопотав про відкладення слухання цивільного позову. Проте клопотання судом були проігноровані, натомість суд зазначив про зловживання з боку позивача щодо строків розгляду справи, що викликало об`єктивні побоювання щодо безсторонності судді Маштака К.С. з точки зору стороннього спостерігача, а також надало підстави вважати, що справа може бути пов`язана з питанням його особистих переконань. Таким чином, наявні беззаперечні порушення з боку суду, які на погляд представника позивача є підставою для відводу судді по даній справі. Тому просив задовольнити заяву про відвід судді Маштака К.С. по даній справі та передати справу до канцелярії суду для проведення автоматичного визначення нового судді для розгляду даної справи.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник Грицай В.О. підтримали заяву про відвід.

Представник відповідача Чумак С.О. категорично заперечував проти задоволення заяви про відвід судді та зазначив, що заява необґрунтована, безпідставна та така, що направлена на затягування судового розгляду.

Вислухавши думки учасників справи, дослідивши заяву представника позивача Грицая В.О. про відвід судді на предмет відповідності її обставинам, зазначеним у заяві, та матеріали цивільної справи, суд приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Частиною 3 статті 40 ЦПК України передбачено, що якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини в рішенні по справі «Білуха проти України» від 9 листопада 2006 року зазначив, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

У пунктах 28-32 рішення у справі «Газета «Україна - центр» проти України», Європейський суд з прав людини вказав, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. Аналогічна позиція висловлена ЄСПЛ й у пункті 66 рішення у справі «Бочан проти України».

При цьому щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Стосовно об`єктивної складової неупередженості суддів, то у справі «Фей проти Австрії» суд вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу.

У контексті об`єктивного критерію окремо ЄСПЛ відзначає поведінку суддів, а саме необхідно визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Отже, при вирішенні питання про відвід судді необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Таким чином, і діючий ЦПК України, і позиція Європейського суду з прав людини встановлюють обов`язковість доведення необ`єктивності чи упередженості судді при вирішенні питання про відвід.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт особистої зацікавленості судді, упередженості, у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Суд звертає увагу, що ст.ст. 76 та 81 ЦПК України передбачено, що сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Однак, стороною позивача не доведено обставин, які б свідчили про порушення об`єктивного чи суб`єктивного критеріїв, не спростовано презумпцію безсторонності суду. Подана заява про відвід судді не містить доказів про конкретні факти, що можуть викликати легітимні сумніви в неупередженості суду.

Доводи представника позивача та позивача щодо безсторонності Маштака К.С. не ґрунтуються на вимогах Закону та є їх суб`єктивною думкою.

Окрім того, відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд здійснює правосуддя у справі на засадах верховенства права, забезпечуючи кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Як позивачу так і відповідачу, судом гарантовано захист їх прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону, на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Здійснюючи правосуддя, своєчасно, справедливо та безсторонньо суддя Маштак К.С. розглядає судову справу відповідно до закону з дотриманням засад і правил цивільного судочинства, з дотриманням правил суддівської етики, виявляючи повагу до учасників процесу, додержуючись присяги судді.

Як вбачається з матеріалів справи, дана цивільна справа знаходиться в судовому провадженні з 2016 року.

В той же час, відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 210 ЦПК України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Зазначене свідчить про те, що жодними нормами чинного законодавства не передбачено розгляд цивільної справи протягом п`яти років.

Ознайомившись з матеріалами даної цивільної справи, суд приходить до висновку щодо зловживання правами зі сторони позивача, оскільки безліч судових засідань було відкладено через необґрунтовані клопотання позивача та представника позивача про відкладення судових засідань в той час, коли саме сторона позивача має бути зацікавленою у вирішенні наявного спору у встановлені законодавством строки.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Таким чином, представник позивача, так само як і представник відповідача, будучи обізнаними про дату, час та місце судового засідання 02.09.2021 у судове засідання не з`явилися. Причини їх неявки не визнані судом як поважні, а тому суд мав всі зазначені підстави для проведення розгляду справи за їх відсутності.

Крім того, 02.09.2021 у судовому засіданні позивач зазначив, що на даний час у Самарському районному суді м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

По цивільній справі № 206/346/16-ц за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості зупинено провадження до розгляду по суті цивільної справи № 201/16665/16-ц за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», третя особа ОСОБА_3 про визнання недійсним кредитного договору.

Таким чином, суд вважає, що зловживання своїми процесуальними правами зі сторони позивача та представника позивача протягом п`яти років, спрямовано не інакше як на затягування розгляду цивільної справи № 206/346/16-ц.

Поширеними є випадки визнання судами зловживанням процесуальними правами заявлення учасниками процесу завідомо безпідставних відводів. Верховний Суд з цього приводу неодноразово зазначав, що відвід є «завідомо безпідставним», якщо у заяві про відвід відсутні будь-які докази, які свідчили б про необ`єктивність чи упередженість судді щодо заявника, тобто підстави для відводу ґрунтуються на власних припущеннях заявника, або якщо підставою для відводу є непогодження сторони з процесуальними рішеннями судді. Додатковою підставою для визнання відводу зловживанням процесуальними правами є порушення строків для його заявлення.

Наприклад, в ухвалі від 18.12.2018 у справі № 910/2968/18 Верховний Суд визнав відвід завідомо безпідставним, а його заявлення - зловживанням процесуальними правами, оскільки вказаний відвід по суті «є висловленням незгоди з процесуальним рішенням Верховного Суду після того, як суд мотивував таке рішення».

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до обґрунтованого висновку, що наявність підстав, для відводу судді Маштака К.С. у справі не встановлено, а відтак, в задоволенні заяви про відвід судді має бути відмовлено.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 36, 37, 39, 40, 82, 260, 261, 263, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви представника позивача Грицая Валерія Олександровича про відвід судді Маштака К.С. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», третя особа: ОСОБА_3 про визнання частково недійсним кредитного договору та стягнення грошових коштів - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення у формі ухвали складено 25.10.2021.

Суддя К.С. Маштак