Справа № 713/1413/21
Провадження №2/713/452/21
РІШЕННЯ

іменем України

26.10.2021 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області у складі: головуючого судді Кириляк А.Ю., за участі секретаря судових засідань Матейчук Л.Ю., розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Вижниця цивільну справу за позовом ОСОБА_1 інтереси якого представляє, адвокат Ткач Валентина Василівна до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Приватний нотаріус Вижницького районного нотаріального округу Південно-Західного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) Олійник Ю.М. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Приватний нотаріус Вижницького районного нотаріального округу Південно-Західного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) Олійник Ю.М. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В позові вказував, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , проживала та була зареєстрована за місцем постійного проживання у АДРЕСА_1 .

Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 , Вижницького районного Чернівецької області, що підтверджується свідоцтвом про право власності Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрації права власності та земельних ділянок, а саме: земельної ділянки площею 0,60 га, що розташована на території Банилівської сільської ради Вижницького району Чернівецької області кадастровий номер :01:003:0334, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЧВ №030312 04.08.2003 року, який виданий Вижницькою райдержадміністрацією; земельної ділянки площею 0,4930 га., що розташована в АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:003:0590, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, що підтверджується Державним актом на про власності на земельну ділянку серії ЯИ №774164 від 02.02.2010 року, виданий Банилівською сільською радою Вижницького району Чернівецької області, - земельної ділянки площею 0,2500 га, що розташована в АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:003:0589, цільове призначення для будівництва обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №774164 від 02.02.2010 року, який виданий Банилівською сільською радою Вижницького району Чернівецької області, земельної ділянки площею 0,1348 га, що розташована в АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:003:0591, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №774162 від 02.02.2010 року, який виданий Банилівською сільською радою Вижницького району Чернівецької області.

ОСОБА_3 звернувся до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області на рахунок спадщини після смерті ОСОБА_4 . Проте, у результаті вчинення нотаріальних дій, виявилося, що існує заповіт, яким ОСОБА_4 заповіла на випадок її смерті усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Посилається на те, що він у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , оскільки йому не було відомо про наявність заповіту. Про існування заповіту він дізнався від свого батька.

На час відкриття спадщини позивач не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого частиною першою статті 1270 ЦК України, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Звернувшись до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Олійник Ю.М. із заявою про прийняття ним вказаної спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 .. Проте, приватний нотаріус Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Олійник Ю.М. своєю постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №157/02-31 від 04.08.2020 року відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Вважав , що з поважних причин пропустив строк звернення із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини зв`язку із тим, що не знав про існування заповіту ОСОБА_4 ..

Просить винести рішення, яким визначити йому додатковий строк для подання заяви до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Олійник Ю.М. про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 терміном в три місяці.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи. Позов підтримали просили його задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином був повідомлені про час та місце розгляду справи. В адресованій суду заяві позов визнають та просить розглядати справу у їх відсутність.

Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги є обґрунтованими і підлягають до задоволення з наступних підстав.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , проживала та була зареєстрована за місцем постійного проживання у АДРЕСА_1 .

Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 , Вижницького районного Чернівецької області, що підтверджується свідоцтвом про право власності Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрації права власності та земельних ділянок, а саме: земельної ділянки площею 0,60 га, що розташована на території Банилівської сільської ради Вижницького району Чернівецької області кадастровий номер :01:003:0334, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЧВ №030312 04.08.2003 року, який виданий Вижницькою райдержадміністрацією; земельної ділянки площею 0,4930 га., що розташована в АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:003:0590, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, що підтверджується Державним актом на про власності на земельну ділянку серії ЯИ №774164 від 02.02.2010 року, виданий Банилівською сільською радою Вижницького району Чернівецької області, - земельної ділянки площею 0,2500 га, що розташована в АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:003:0589, цільове призначення для будівництва обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №774164 від 02.02.2010 року, який виданий Банилівською сільською радою Вижницького району Чернівецької області, земельної ділянки площею 0,1348 га, що розташована в АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:003:0591, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №774162 від 02.02.2010 року, який виданий Банилівською сільською радою Вижницького району Чернівецької області.

ОСОБА_4 19 серпня 2015 року було складено заповіт, зареєстрований у реєстрі за № 79, відповідно до якого спадкоємцем всього майна, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що належить спадкодавцеві на день смерті, заповідала ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , даний заповіт не змінювався та не скасовувався, що підтверджується його копією.

04 серпня 2020 р. звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу їй свідоцтва на право власності на спадкове майно за заповітом.

Постановою приватного нотаріуса Вижницької районного нотаріального округу Олійник Ю.М. за №157/02-03 від 04.08.2020 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва на право власності на спадкове майно в зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини.

Крім позивача спадкоємцями першої черги є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які на спадщину не претендують.

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.

Тобто за загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12) та 4 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15).

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 визначив, коли строк прийняття спадщини буде вважатися пропущеним з поважних причин. Згідно з цим судовим рішенням поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Судом встановлено, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини оскільки йому не було відомо про наявність заповіту. Про існування заповіту він дізнався від свого батька.

З урахуванням встановлених обставин та наданих доказів, суд приходить до висновку, що з об`єктивних причин позивач на день спливу строку для подання заяви про прийняття спадщини не мав змоги вчасно подати до нотаріальної контори заяву про своє бажання прийняти спадщину.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про наявність підстав для задоволення позову, оскільки причини, зазначені позивачем є об`єктивними та непереборними, крім того строк, який позивач пропустив, є незначним.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховуває, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Суд при вирішенні справи враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Відповідно до ч.1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги позивача обґрунтовані і підлягають задоволенню.

На підставі 1223, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, ч.4 ст.206, 259, 264-265,293 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов позовом ОСОБА_1 інтереси якого представляє, адвокат Ткач Валентина Василівна до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Приватний нотаріус Вижницького районного нотаріального округу Південно-Західного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) Олійник Ю.М. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини ,- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Олійник Ю.М. про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 терміном в три місяці.

Рішення суду може бути оскаржено до Чернівецького апеляційного суду в 30-денний строк з дня винесення рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання АДРЕСА_2 .

Відповідачі :

- ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , жителька АДРЕСА_3 .

- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання АДРЕСА_2 .

Суддя Антоніна КИРИЛЯК