Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/173/18
Провадження № 2-во/553/27/2021
У Х В А Л А

Іменем України

26.10.2021м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави у складі:

головуючої судді - Крючко Н.І., при секретарі - Долговій М.М.,

розглянувши справу за заявою ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду від 02 березня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2021 року заявниця ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про виправлення описки, допущеної у рішенні Ленінського районного суду м. Полтави від 02.03.2018 року у справі № 553/173/18, а саме: виправити у резолютивній частині рішення з «змінити на дівоче ОСОБА_4 » на «змінити на дошлюбне ОСОБА_5 ».

Згідно рішення Ленінського районного суду м. Полтави від 02 березня 2018 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задоволено.

Шлюб зареєстрований у Ленінському відділі Реєстрації актів цивільного стану Полтавського міського управління юстиції, актовий запис № 155 від 27 вересня 2008 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - розірвано.

Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінено на дівоче ОСОБА_4 .

У жовтні 2021 року заявниця ОСОБА_6 звернулась до суду з заявою про виправлення описки у рішення суду від 02.03.2018 року, оскільки судом допущено описку, а саме неправильно зазначено у резолютивній частині рішення суду прізвище заявниці - відповідача, яке вона мала змінити після розірвання шлюбу. В обґрунтування заяви вказувала про те, що дошлюбне прізвище заявниця мала « ОСОБА_5 », на підтвердження чого нею надавалось свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 , та враховуючи, що у відповідності до ст. 113 СК України вона після розірвання шлюбу мала намір змінити прізвище ОСОБА_7 на дошлюбне « ОСОБА_5 », а судом допущено описку у прізвищі заявниці, а саме зазначено « ОСОБА_4 » замість « ОСОБА_5 », тому вона змушена звернутися до суду з вказаною заявою.

Статтею 269 ЦПК України визначено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у рішенні чи ухвалі суду описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що зостановлюється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З матеріалів цивільної справи (справа № 553/173/18, провадження № 2/553/455/2018) вбачається, що згідно свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_2 , виданого Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану Полтавського міського управління юстиції, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрували шлюб 27 вересня 2008 року, про що здійснено актовий запис № 155 ( а.с.7).

В ході судового розгляду справи заявницею відповідачем ОСОБА_3 подано власноручно написану заяву про те, що слухання справи остання прохає проводити у її відсутність. При цьому, останньою було зазначено її позицію з приводу прізвища, яка остання прохає змінити після розірвання шлюбу, а саме власноручно зазначено в заяві в наступній редакцій « Після розірвання шлюбу прошу змінити прізвище на ОСОБА_4 ».

У постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 Верховний Суд зазначив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Щодо арифметичних помилок, то Верховним Судом, зокрема, у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 роз`яснено , що арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Верховний Суд визначив, що суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

При цьому в пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, з огляду на вказану правову позицію, Верховним Судом визначено поняття описки та порядка виправлення описки, допущеної у процесуальному рішенні суду, зокрема, що виправленню підлягають лише ті описки, помилки, яких суд сам припустився .

З аналізу наведених вище обставин, суд приходить до висновку, що зазначена заявницею ОСОБА_1 описка, а саме прізвище заявниці « ОСОБА_4 », яке остання з власної ініціативи прохала змінити після розірвання шлюбу не є по своїй природі опискою допущеною судом під час ухвалення рішення суду.

Таким чином, реалізоване заявницею ОСОБА_1 право у порядку ст. 113 СК України у вигляді зміни прізвища з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_4 », не є по своїй природі опискою та не підлягає виправленню у рішенні суду від 02 березня 2018 року, в зв`язку з безпідставністю вимог заявниці.

На підставі викладеного та керуючись ст.269 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду від 02 березня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу відмовити за безпідставністю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Ленінського районного суду м. Полтави Н. І. Крючко