Шаргородський районний суд
У Х В А Л А

26 жовтня 2021 року

м. Шаргород

Справа №152/1286/21

провадження №2/152/421/21

Суддя Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовська Т.О., розглянувши та перевіривши на відповідність вимогам ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Андрусенко Ігор Ярославович, до Шпиківської селищної ради Тульчинського району Вінницької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

Адвокат Андрусенко І.Я. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Шпиківської селищної ради Тульчинського району Вінницької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.13 ч.1 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК.

Згідно з положеннями цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ЦПК України, вважаю, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст.1272 ЦК України суди відкривають провадження в справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачем у позовній заяві зазначено ОСОБА_2 , однак доказів прийняття нею спадщини не додано.

Позовна заява не містить даних про те, чи прийняла будь-яка інша особа спадщину, та відсутні докази ненадання письмової згоди спадкоємців, що прийняли спадщину, при цьому крім відповідача ОСОБА_2 позивач визначила відповідачем також Шпиківську селищну раду Тульчинського району Вінницької області, яка може бути відповідачем у даних правовідносинах лише у випадку відсутності спадкоємців, які прийняли спадщину.

Згідно п. 23 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Враховуючи зазначене, право звернення до суду за правилами позовного провадження з метою захисту порушеного права на спадщину настає в спадкоємця тільки у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року, справа №2-390/2006.

Проте всупереч ст. 175 ЦПК України зазначені відомості в матеріалах пред`явленого позову відсутні.

Згідно з положеннями ст.49 Закону України «Про нотаріат» та Наказу № 296/5 Міністерства України «Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» від 22.02.2012 на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Таким чином, позивачу необхідно визначити вірне коло осіб у даній справі та надати обґрунтовану постанову про відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Дані порушення норм процесуального права унеможливлюють встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.185 ч.1, ч.2 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, позовна заява підлягає залишенню без руху до виправлення недоліків у ній.

Недоліки мають бути усунуті шляхом подання нової редакції позовної заяви з її копіями, відповідно до кількості учасників справи з обґрунтованим спростуванням зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Андрусенко Ігор Ярославович, до Шпиківської селищної ради Тульчинського району Вінницької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Повідомити позивача ОСОБА_1 про необхідність виправлення недоліків заяви у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання нею даної ухвали і роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали заява буде вважатися неподаною і повернута їй.

Ухвала про залишення заяви без руху оскарженню не підлягає.

Ухвала постановлена та підписана суддею 26.10.2021.

Суддя: Т.О. Соколовська