Справа № 946/8765/21
Провадження № 2/946/3530/21
Ухвала

25 жовтня 2021 року суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Пащенко Т.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 . ОСОБА_3 про стягнення боргу за договорами позики,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за договорами позики.

Разом з позовною заявою, позивачкою заявлено клопотання, в якому вона просить суд відстрочити їй сплату судового збору за подання позовної заяви, врахувавши її майновий стан, обґрунтовуючи клопотання тим, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її доходу (пенсії).

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто, законом передбачено перелік умов, за наявності яких суд, враховуючи майновий стан сторони, вправі відстрочити позивачу (фізичній особі) сплату судового збору.

Отже, єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору, розстрочення, відстрочення його сплати чи зменшення його розміру є скрутний майновий стан сторони,

Вищезазначена норма закріплює дискреційне право суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуальної рівноправності сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, звертаючись до суду із указаним клопотанням, ОСОБА_1 посилається на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її доходу (пенсії), на підтвердження чого позивачка надала довідку про доходи №381236 від 19.10.2021 року, відповідно до якої сума пенсії за період з 01.01.2020 року по 31.10.2021 року складає 41599,07 грн.

Однак, позивачкою не надано суду вичерпних доказів, які б характеризували її майновий стан, а саме, що окрім пенсії вона не має іншого доходу, що позбавляє суд можливості дійти висновку щодо скрутного майнового стану позивачки, відтак, правові підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Дослідивши позовну заяву з доданими матеріалами, вважаю, що вищезазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Як вбачається з матеріалів поданої позовної заяви, позивачкою не додано до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року у розмірі 2270,00 грн.

Позивачкою заявлені декілька вимог майнового характеру про стягнення за договором позики від 23.04.2013 року суми боргу у розмірі 32 000 грн. та 9600 грн. процентів, за договором позики від 12.06.2013 року суми боргу у розмірі 32 000 грн. та 9600 грн. процентів, за договором позики від 07.12.2013 року суми боргу у розмірі 8000 грн. та 2000 грн. процентів.

Таким чином, позивачці необхідно сплатити судовий збір у розмірі 908 грн. (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) за кожну позовну вимогу майнового характеру, що становить 2724 грн., та надати до суду квитанцію про сплату судового збору у вказаному розмірі.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху в порядку ч.1 ст.185 ЦПК України з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Роз`яснити позивачці, що в випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачці.

Керуючись ст.ст.177, 185, 260, 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволені клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 . ОСОБА_3 про стягнення боргу за договорами позики залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали направити позивачці та роз`яснити, що в випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.П.Пащенко