Справа № 462/7165/21
УХВАЛА

25 жовтня 2021 року м. Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Гедз Б.М., розглянувши з власної ініціативи питання виправлення описки в ухвалі Залізничного районного суду м. Львова від 05 жовтня

2021 року у цивільній справі № 462/7165/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розівання шлюбу, -

встановив:

У провадженні Залізничного районного суду м. Львова перебувала цивільна справа

№ 462/7165/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розівання шлюбу.

05 жовтня 2021 року у вказаній цивільній справі суддею Залізничного районного суду

м. Львова постановлено ухвалу, якою цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу направлено до Апеляційного суду м. Києва для визначення підсудності.

Разом з тим, судом встановлено, що при постановленні вказаної ухвали, у резолютивній частині такої було допущено описку, помилково вказано «направити до Апеляційного суду м. Києва» замість вірного «направити до Київського апеляційного суду».

Згідно ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Виходячи зі змісту п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі»вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності (постанова Верховного Суду від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17).

Таким чином суд, оглянувши матеріали справи, приходить до висновку, що при постановленні судом ухвали від 05.10.2021 року було допущено описку, враховуючи, що вказана описка є технічною, не змінює змісту та прийнятого суддею процесуального рішення у справі, відтак слід внести відповідні виправлення у перший абзац резолютивної частини вказаної ухвали.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -

постановив:

Виправити допущену у першому абзаці резолютивної частини ухвали Залізничного районного суду м. Львова від 05.10.2021 року у цивільній справі № 462/7165/21 описку, вказавши вірно «направити до Київського апеляційного суду» та відповідно виклавши абзац вірно наступним чином: «Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу направити до Київського апеляційного суду для визначення підсудності».

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя (підпис) Б.М. Гедз

З оригіналом згідно

Суддя Б.М. Гедз