справа № 201/8182/20 головуючий у суді І інстанції Луценко О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді -Березовенко Р.В.,
суддів:Лапчевської О.Ф., Нежури В.А.,
розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 19 травня 2021 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавничий дім український медіа холдинг» про захист честі, гідності і ділової репутації, -

В С Т А Н О В И В:

У вересня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавничий дім український медіа холдинг» про захист честі, гідності і ділової репутації.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 19 травня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавничий дім український медіа холдинг» про захист честі, гідності і ділової репутації повернуто позивачу.

Не погодившись з ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом процесуального права. Зазначає, що ухвалюючи рішення про повернення позову, суд не прийняв до уваги заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору та в ухвалі суду не послався на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 15 квітня 2021 року, якою відмовив в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору. На думку апеллянта, суд першої інстанції не надав належної оцінки відомостям про доходи позивача. Вказує, що суди різних інстанції неодноразово звільняли його від сплати судового збору.

В ухвалі про відкриття апеляційного провадження відповідачу було надано строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу, однак відзиву до суду не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої ст. 353 ЦПК України, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також, надав сторонам строк для подачі відзиву.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників. (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі №668/13907/13ц).

Враховуючи вищезазначене, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За ч. 2 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України судове рішення має відповідати, в тому числі, на такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, щопозивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, тому заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оцінюючи висновки суду першої інстанції колегія суддів виходить з наступного.

Так, процесуальні вимоги до змісту позовної заяви визначені статтею 175 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з пунктами 4 і 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із положеннями частини першої - третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Так, судом апеляційної інстанції встановлено, що ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 15 квітня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавничий дім український медіа холдинг» про захист честі, гідності і ділової репутації залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків 5 (п`ять) днів з дня отримання позивачем ухвали.

В підставах для залишення позовною заяви без руху суд зазначив, що позивачу необхідно належним чином сплатити судовий збір за чотири вимоги немайнового характеру та за вимогу майнового характеру та надати до суду оригінали платіжних документів, що підтверджують його сплату (а.с. 182-183).

Крім того, ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 15 квітня 2021 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення або зменшення чи відстрочення сплати судового збору по справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавничий дім український медіа холдинг» про захист честі, гідності і ділової репутації - відмовлено. Суд вважав, що позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу, який би підтверджував його складне матеріальне становище, тому заява позивача про відстрочення сплати судового збору в порядку, регламентованому ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не підлягає задоволенню(а.с. 184-186).

Ухвала Оболонського районного суду м. Києва від 15 квітня 2021 року про залишення позову без руху та ухвала Оболонського районного суду м. Києва від 15 квітня 2021 року про відмову в задоволенні клопотання про звільнення або зменшення чи відстрочення сплати судового збору направлені позивачу на електронну адресу, зазначену в позовній заяві та відповідно до довідок отримані ним 12.05.2021 року (а.с. 189-190).

Будь-яких заперечень щодо отримання вказаних ухвал суду першої інстанції апеляційна скарга не містить.

Колегія суддів критично оцінює доводи апелянта про те, що ухвалюючи рішення про повернення позову, суд не прийняв до уваги заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору та в ухвалі суду не послався на ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 15 квітня 2021 року, оскільки підставою для повернення позову відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України є не усунення недоліківпозовної заяви у строк, встановлений судом.

У даному випадку недоліки позовної заяви та строк їх усунення визначені ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 15 квітня 2021 року про залишення позову без руху.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що питання про звільнення або зменшення чи відстрочення сплати судового збору вирішено судом першої інстанції окремим процесуальним документом, що не є порушенням вимог цивільно-процесуального законодавства та не може бути підставою для скасування судового рішення.

Колегія суддів відхиляє доводи апелянта про те, що судом першої інстанції неправомірно відмовлено у задоволенні його клопотання про звільнення або зменшення чи відстрочення сплати судового збору, оскільки відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» це є правом, а не обов`язком суду.

При цьому, посилання позивача на наявність інших судових рішень про звільнення його від сплати судового збору є безпідставними, оскільки вони не є обов`язковими для інших судів та не можуть бути безумовною підставою для звільнення його від сплати судового збору в подальшому в інших справах, без відповідного доведення належними та допустимими доказами існування підстав для такого звільненя.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви, оскільки недоліки вказані в ухвалі суду від 15 квітня 2021 року щодо сплати судового збору не було усунуто.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

За таких обставин, колегія суддів, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що суд першої інстанції правильно встановивши обставини справи, дійшов обґрунтованого висновку про повернення позову.

Доводи апелянта, викладені у апеляційній скарзі не спростовують висновки суду першої інстанції, оскільки зводяться лише до переоцінки доказів та тлумачення норм права на власний розсуд.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що оскаржуване судове рішення є законним і обґрунтованим, судом додержано вимоги матеріального та процесуального права, тому ухвалу суду, відповідно до вимог ст. 375 ЦПК України необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 19 травня 2021 року про поверненняпозовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавничий дім український медіа холдинг» про захист честі, гідності і ділової репутації - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуючий: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

В.А. Нежура