Справа № 493/1139/21
Провадження № 2-о/493/85/21
22 жовтня 2021 року м. Балта Одеської області
Балтський районний суд Одеської області у складі
головуючого - судді Ільніцької О.М.
за участю секретаря Антосюк Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису,
08.03.2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про видачу обмежувального припису.
Ухвалою судді від 08.09.2021 року відкрите провадження у цивільній справі.
Заява мотивована тим, що її син чинить психологічне та фізичне насильство відносно неї, крім того систематично вчиняє крадіжки, відбирає у неї пенсію. ОСОБА_2 зловживає спиртними напоями, поводить себе агресивно, неодноразово притягувався до адміністративної та кримінальної відповідальності. Позивачка неоднооразово з цього приводу зверталася до правоохоронних органів з метою притягнення відповідача до відповідальності. Враховуючи ситуацію, що склалася, вона не безпідставно хвилюється за своє життя, тому вважає, що слід застосувати відносно нього обмежувальний припис у вигляді заборони з`являтись за адресою її проживання по АДРЕСА_1 , заборонити ОСОБА_2 наближатися на відстань меншу ніж 50 метрів до місця проживання, інших місць відвідування позивачкою, та зобовязати відповідача усунути перешкоди у користуванні майном, що є особистою приватною вдласністю позивачки, а саме житловий будинок, який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .
В судове засіданні заявниця не зявилася, при подачі заяви просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує.
Заінтересована особа ОСОБА_2 в судові засідання не з`являвся, конверт з судовою повісткою про виклик його до суду був направлений на адресу мешкання відповідача « АДРЕСА_1 », проте конверт повернувся на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», про дату, час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті Балтського районного суду Одеської області.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи та її вирішення по суті, суд приходить до висновку про те, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 є сином позивачки.
Заявниця стверджує, що на даний час ОСОБА_2 вчиняє психологічне насильство проти неї. З даного приводу вона неодноразово зверталась до правоохоронних органів (поліції), однак це не дало бажаного результату і протиправна поведінка заінтересованої особи не припиняється. Заявниця також стверджує, що наявні усі передбачені законом підстави для вжиття відносно нього обмежувального припису, оскільки інші заходи не дають бажаного результату .
Як наголошує п. 3, 6, 7, 8 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.
Особа, яка постраждала від домашнього насильства - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі.
Обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи.
За змістом ч. 2 ст. 26 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків, зокрема: заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків (оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи).
Згідно відомостей щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності вбачається, що він притягувався до адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства 20.07.2016 року, 07.11.2017 року, 30.01.2020 року та 17.03.2020 року. Як вбачається з повідомлення Балтського ВП ГУНП в Одеській області, домашнє насильство полягало у висловлюванні на адресу заявниці нецензурною лайкою.
У відповідності до ст.. 39 КУпАП якщо особа, піддана адміністративному стягненню, протягом року з дня закінчення виконання стягнення не вчинила нового адміністративного правопорушення, то ця особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню.
Відомостей щодо притягнення ОСОБА_2 до відповідальності за вчинення домашнього насильства відносно заявниці протягом року, не надано.
Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що доводи заявника не знайшли свого підтвердження при розгляді справи.
За таких обставин, суд не вбачає підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису відносно заінтересованої особи ОСОБА_2 , а тому у задоволенні заяви слід відмовити.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 258, 259, 263-265, 268, 3501-3506, 352-355 ЦПК України, суд
У задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису - відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення рішення.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

СУДДЯ