У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

26.10.2021 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до державного виконавця Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Кушнір Алли Іванівни про зняття арешту із зарплатного рахунку,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до державного виконавця Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Кушнір А.І. про зняття арешту із зарплатного рахунку.

Вивчивши позов на предмет дотримання вимог цивільного процесуального законодавства, приходжу до висновку про відмову у відкритті провадження у справі, виходячи з наступного.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що на виконанні у державного виконавця Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Кушнір А.І. перебуває виконавче провадження з виконання виконавчого напису про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Ідея Банк» заборгованості, виданого приватним виконавцем. 08.04.2020 року державним виконавцем винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату ОСОБА_1 , яку направлено за місцем його роботи. Відтак, під час виконавчого провадження на банківський рахунок ОСОБА_1 , який використовується ним для отримання заробітної плати, державним виконавцем накладено арешт.

Позивач ОСОБА_1 є стороною виконавчого провадження, оскільки є боржником, та просить скасувати арешт з банківського рахунку, накладений постановою про арешт коштів боржника, винесеної 16.09.2019 року державним виконавцем Кушнір А.І.

Спірне питання регулюється спеціальними нормами права, встановленими у розділі VII ЦПК України «Судовий контроль за виконанням судових рішень».

Відповідно ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно зі ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Публічно-правовими є спори між особою, на майно якої накладено арешт у виконавчому провадженні і яка не є боржником у цьому провадженні, та органом державної виконавчої служби - суб`єктом владних повноважень з приводу рішень, дій чи бездіяльності, прийнятих (вчинених) під час проведення опису та арешту майна, що не пов`язані з визнанням права власності на арештоване майно.

Таким чином, за змістом наведених положень Закону України «Про виконавче провадження», в судовому порядку може бути ухвалено рішення про зняття арешту з майна у випадку незавершеного виконавчого провадження або у випадку, коли особа вважає себе власником майна, на яке накладено арешт, та одночасно звертається з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

За змістом ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно.

Отже, арешт майна, який не пов`язаний зі спором про право на це майно, а стосується порушень вимог виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, слід розглядати за правилами розділу VII ЦПК України.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 24.05.2021 року у справі № 712/12136/18.

У даному випадку арешт на майно накладено державним виконавцем в порядку виконання виконавчого напису в межах виконавчого провадження, ОСОБА_1 є боржником у виконавчому провадженні, а тому для нього встановлений інший порядок захисту порушеного права шляхом звернення до суду із скаргою, а не у порядку позовного провадження.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За наведених обставин, позовна заява ОСОБА_1 до державного виконавця Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Кушнір А.І. про зняття арешту із зарплатного рахунку не підлягає розгляду в порядку позовного провадження у цивільному судочинстві, оскільки питання про зняття арешту з майна боржника у виконавчому провадженні повинно вирішуватись за скаргою, поданою у порядку, визначеному розділом VII ЦПК України.

Суддя роз`яснює, що ОСОБА_1 у разі його не погодження із постановою виконавця про арешт коштів боржника, слід звернутися до суду в межах розділу VII Цивільного процесуального кодексу України, із відповідною скаргою, а не позовною заявою.

Керуючись ст. ст. 186, 261, 273, 353, 354, 355 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У відкритті провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до державного виконавця Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Кушнір Алли Іванівни про зняття арешту із зарплатного рахунку відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання) безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області А.І. Сарай