УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

22 жовтня 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.,

за участю секретаря Романенко І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Херсоні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог ОСОБА_3 про встановлення факту спільного проживання та визнання заповіту частково недійсним,

встановив:

В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог ОСОБА_3 про встановлення факту спільного проживання та визнання заповіту частково недійсним.

У частинах першій, другій та четвертій статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, першої неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою (ч.1 ст.223 ЦПК України).

Згідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У пункті 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають підчас судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до §23 рішення ЄСП/1 від 06 вересня 2007 року, заява №3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS.A. V. SPAIN, №11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

З матеріалів цивільної справи вбачається, що позивач звернувся до суду з позовом 13.06.2019 року.

Ухвалою суду від 26.09.2019 року відкрито провадження у справі.

10.06.2021 року позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомили. Крім того, позивачу та його представнику було направлено SMS-повідомлення на номер мобільного телефону, яку доставлено 19.05.2021 року.

Вдруге 22.10.2021 року позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку, шляхом направлення судових повістки, в яких було роз`яснено наслідки повторної неявки до суду, про причини неявки суд не повідомив. Крім того, позивачу та його представнику було направлено SMS-повідомлення на номер мобільного телефону, яку доставлено 10.06.2021 року.

Заяви про розгляд справи без участі позивача до суду не надходило, тому суд дійшов переконання, що сторона позивача зловживає своїм процесуальним правом та намагається таким чином затягнути розгляд справи. Суд визнає неявку сторони позивача в судові засідання з неповажних причин.

Згідно з вимогами частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Аналізуючи наведені положення ЦПК України та встановлені обставини суд дійшов висновку, що підставою для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання є наявність у сукупності таких обставин: належне повідомлення сторони позивача про час та місце розгляду справи та повторна неявка сторони позивача (позивача та представника позивача), тобто двічі поспіль, неявка у судове засідання у призначений для розгляду справи час без поважних на те причин, оскільки не надано доказів поважної причини з яких сторона позивача не з`явилася до судових засідань 10.06.2021 року та 22.10.2021 року.

В постанові від 21.09.2020 року по справі №658/1141/18 Верховний Суд зауважив, що аналіз п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України свідчить, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання перше чи повторне. Тобто, процесуальне законодавство не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства.

Верховний Суд наголосив, що такі наслідки (залишення позову без розгляду) настають незалежно від причин повторної неявки.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судового засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності.

Суд враховує також ту обставину, що залишення вказаного позову судом без розгляду, не позбавляє позивача права на судовий захист, так як особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

Керуючись ст.257 ч.1 п.3, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог ОСОБА_3 про встановлення факту спільного проживання та визнання заповіту частково недійсним залишити без розгляду.

Роз`яснити, що залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права, після усунення підстав, з яких позов був залишений без розгляду, звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.

У відповідності до п.п.15.5 ч. 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: С.І.Майдан