СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-н/759/645/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2021 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Твердохліб Ю.О, ознайомившись з матеріалами заяви ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного підприємства "Електронмаш" нарахованої але не виплаченої заробітної плати, -

В С Т А Н О В И В:

В жовтні 2021 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про видачу судового наказупро стягнення з Державного підприємства "Електронмаш" нарахованої але не виплаченої заробітної плати у розмір 30 151,65 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.10.2021 р. визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О.

Справа передана судді 21.10.2021 року.

Вивчивши подану заяву про видачу судового наказу та додані до неї документи, суддя зазначає про наступне.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» № 14 від 23 грудня 2012 року, наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Згідно ч. 3 ст.19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 163 ЦПК України, у заяві повинно бути зазначено вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються.

Як вбачається зі змісту заяви, наявна заборгованість по виплаті заробітної плати. Проте, заявником до суду не надано належного доказу, наявності заборгованості по виплаті заробітної плати, зокрема довідки підприємства, яка б свідчила про наявність заборгованості підприємства перед заявником. Як б свідчила про безспірність заявленої вимоги.

Згідно із ч. 1 ст. 117 КЗПП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161ЦПК України.

Відповідно доп.1ч.1ст.161ЦПК України судовий наказ може бути видано,якщо: заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Тобто, право на звернення до суду із заявою про видачу судового наказу передбачає стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку та наявності безпірності даної заборгованості.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо: із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу;

Як вбачається заявник просить суд стягнути в порядку наказного провадження поточну заборгованість по заробітній платі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 161, 163,165-166, 258-261, 353-354 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у видачі судового наказу про стягнення з Державного підприємства "Електронмаш" нарахованої але не виплаченої заробітної плати.

Відмова у видачі судового наказу не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою, після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: Ю.О. Твердохліб