Справа № 455/814/21
Провадження № 2/455/568/2021
УХВАЛА

18 жовтня 2021 року м.Старий Самбір

Суддя Старосамбірського районного суду Львівської області Кушнір А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) про витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

08.06.2021 ОСОБА_1 звернувся до Старосамбірського районного суду Львівської області із зазначеною позовною заявою, в якій просить суд усунути йому перешкоди у користуванні його власністю автомобілем марки «VOLVO XC90», ДНЗ НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , шляхом витребування та вилучення з незаконного володіння у відповідача ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ОСОБА_4 ) вищевказаного автомобіля.

Ухвалою судді від 05.08.2021 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення вказаних у цій ухвалі недоліків, зокрема, в порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем не визначено вартість майна та не зазначено ціну позову, а також в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

07.09.2021 до суду надійшло клопотання позивача ОСОБА_1 , в якому він просить відстрочити, розстрочити, зменшити чи звільнити його від сплати судового збору, враховуючи фінансовий стан.

Перевіривши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху повторно, оскільки не відповідає вимогам Цивільного процесуального кодексу України.

Так, пунктом 3 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову. У позовах про витребування майна ціна позову визначається вартістю майна (п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України).

У позовній заяві позивач просить суд витребувати автомобіль з чужого незаконного володіння, а тому позовна заява є майнового характеру.

Зі змісту ст.ст.175, 176 ЦПК України вбачається, що тягар доказування вартості майна несе саме позивач. Однак позивачем в порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України не визначено вартість майна та не зазначено ціну позову, що позбавляє суд можливості встановити розмір судового збору за пред`явлення до суду цієї позовної заяви.

Крім того, позивачем в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору в повному обсязі у встановлених порядку і розмірі, або документа, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вирішуючи подане клопотання про відстрочення, розстрочення, зменшення чи звільнення від сплати судового збору, суд виходить із наступного.

Слід зазначити, що частиною 2 статті 133 ЦПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року зі змінами.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У п.16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Дане положення Закону узгоджується з положеннями ч. 1 ст. 136 ЦПК України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Отже, вказані норми закону передбачають право суду, а не обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору.

Крім того, відповідно п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10 єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Основна умова, за якою може мати місце відстрочка чи розстрочка, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами.

Отже, відстрочити, розстрочити чи звільнити від сплати судового збору, суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору, що узгоджується із позицією Верховного Суду від 02.08.2019 у справі №761/12145/17.

Однак, об`єктивних підстав для відстрочення, розстрочення, зменшення чи звільнення від сплати судового збору із матеріалів справи не вбачається.

Додані до клопотання відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів щодо ОСОБА_1 , не є достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки такі об`єктивно не можна вважати загальною інформацію про майновий стан позивача та не являються належним доказом його скрутного матеріального становищата неможливості сплати ним судового збору.

З огляду на наведене, у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

При цьому, позивач не віднесений до категорії осіб, які відповідно до ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільняються від сплати судового збору.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, яка визначається вартістю спірного майна, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та оригінал квитанції про сплату подати до суду.

Оплату судового збору здійснити за наступними реквізитами та рахунками, а саме: Отримувач коштів ГУК Львiв/Старосамбірська тг/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008294 ; Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.) ; Код банку отримувача (МФО) 899998 ; Рахунок отримувача UA0013909 ; Код класифікації доходів бюджету 22030101 ; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Старосамбірський районний суд Львівської області.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку про необхідність повторного залишення даної позовної заяви без руху, надавши позивачу строк для усунення її недоліків, зазначених вище.

Відповідно до положень ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення, розстрочення, зменшення чи звільнення від сплати судового збору, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) про витребування майна з чужого незаконного володіння, повторно залишити без руху, надавши позивачу строк у 10 (десять) днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення вказаних у цій ухвалі недоліків.

Попередити позивача, що у разі, якщо у зазначений в даній ухвалі строк недоліки не будуть усунені, то позовна заява буде вважатись неподаною і така буде йому повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А.В.Кушнір