Справа №949/1229/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2021 року суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Оборонова І.В., розглянувши заяву представника позивача адвоката Кибукевича В.В. про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) до ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) про визнання недійсним договору купівлі-продажу,

В С Т А Н О В И В:

29 вересня 2021 року представник позивача адвокат Кибукевич В.В. звернувся до Дубровицького районного суду з позовом до ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) до ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) про визнання недійсним договору купівлі-продажу.

21 жовтня 2021 року від представника позивача адвоката Кибукевича В.В. до суду надійшла заява про забезпечення позову, у якій він просить вжити заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на 1/4 частки у праві спільної часткової власності на об`єкт нерухомого майна «Будівлю овочесховища», реєстраційний номер майна: 4884242, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 , форма власності: приватна спільна часткова, придбаної ОСОБА_5 , згідно Договору купівлі-продажу, посвідченого 20 листопада 2012 року приватним нотаріусом Дубровицького районного нотаріального округу Рівненської області Мелех О.П. та зареєстрованого в реєстрі за № 4149.

Заяву про забезпечення позову обгрунтовує тим, що предметом спору є 1/4 частки у праві спільної часткової власності на об`єкт нерухомого майна «Будівля овочесховища», реєстраційний номер майна: 4884242, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 , форма власності: приватна спільна часткова. Відповідно до Договору купівлі-продажу, посвідченого 19 жовтня 2005 року державним нотаріусом Дубровицької районної державної нотаріальної контри Рівненської області Таборовцем М.І., зареєстрованого в реєстрі за № 2225, позивачем та відповідачем було придбано по 1/4 частки «Будівлі овочесховища», реєстраційний номер: 4884242, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . 20 листопада 2012 року внаслідок зловмисної домовленості відповідача та громадянина ОСОБА_6 , який згідно виданої відповідачем (на праві передоручення) довіреності діяв від імені позивача, за відсутності позивача та без його відома (не сповістивши про проведене передоручення) було укладено Договір купівлі-продажу, що посвідчений приватним нотаріусом Дубровицького районного нотаріального округу Рівненської області Мелех О.П. та зареєстрований в реєстрі за № 4149, згідно якого належну позивачу 1/4 частки у праві спільної часткової власності на «Будівлю овочесховища» було відчужено на користь відповідача. Сторонами у даному договорі виступали: продавець - ОСОБА_7 , що діє від імені ОСОБА_2 та покупець - ОСОБА_8 , що діє від імені ОСОБА_9 . Не зважаючи на те, що ОСОБА_10 та ОСОБА_11 представляли різні сторони при укладенні Договору купівлі-продажу, посвідченого 20 листопада 2012 року приватним нотаріусом Дубровицького районного нотаріального округу Рівненської області Мелех О.П., зареєстрованого в реєстрі за № 4149, на момент укладання даного правочину вони обоє були довіреними особами відповідача згідно довіреності, посвідченої 27 липня 2012 року приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Торкуновою Т.А., зареєстрованої в реєстрі за № 1016. Позивач вважає, що розгляд цивільних справ з іноземним елементом потребує значних термінів, а сам відповідач перебуває на території Єгипту, власну підприємницьку діяльність в Україні він припинив у 2018 році, а за адресою місцезнаходження майна «Будівля овочесховища» ведеться діяльність невстановленими особами, тому є підстави вважати, що відповідач може здійснити відчуження частки у праві спільної часткової власності на «Будівлю овочесховища» на користь третіх осіб, а тому у разі невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Накладення арешту на 1/4 частки у праві спільної часткової власності на об`єкт нерухомого майна "Будівля овочесховища" тимчасово обмежує одне з прав власника - розпоряджатися цим нерухомим майном, яке фактично перебуває у його володінні, проте такі заходи не перешкоджають здійсненню господарської діяльності, тощо (без позбавлення його права володіння та користування) і тому не може спричинити заявнику збитки, в той час, їх вжиття забезпечить збереження балансу інтересів сторін та узгоджується із критеріями розумності, обгрунтованості та адекватності. Окрім того, представник позивача вказав, що підстав для застосування зустрічного забезпечення немає, оскільки відповідач не позбавлений права користуватись та володіти спірним майном, внаслідок забезпечення позову, а його застосування не спричинить йому шкоди.

Вивчивши подані матеріали, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Відповідно до ч.1 ст.151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Зазначена заява про забезпечення позову не містить пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення, як це передбачено п. 6 ч.1 ст. 151 ЦПК України. Крім того, в даному випадку, позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України, а тому суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, відповідно до п.1 ч.3 ст.154 ЦПК України.

Суд роз`яснює заявнику, що питання про застосування зустрічного забезпечення вирішується судом, а на заявника покладається обов`язок запропонувати зустрічне забезпечення.

Відсутність необхідності зустрічного забезпечення, не є пропозицією зустрічного забезпечення у відповідності до п. 6 ч. 1 ст. 151 ЦПК України.

Відповідно до ч.10 ст.153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги, що заява представника позивача адвоката Кибукевича В.В. про забезпечення позову не містить пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення, що є імперативною нормою ЦПК України, з урахуванням положень ч. 10 ст.153 ЦПК України, суд вважає за необхідне заяву про забезпечення позову повернути заявнику.

Разом з тим, суд роз`яснює заявнику, що повернення заяви про забезпечення позову не позбавляє його права повторно подати заяву про забезпечення позову, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 151-154 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Заяву представника позивача адвоката Кибукевича В.В. про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) до ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) про визнання недійсним договору купівлі-продажу - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви про забезпечення позову не позбавляє його права повторно подати заяву про забезпечення позову, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви про забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького

районного суду Рівненської області Оборонова І.В.