Справа № 631/409/21
Провадження № 2/631/523/21
У Х В А Л А

п р о з а л и ш е н н я п о з о в у б е з р о з г л я д у

19 жовтня 2021 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Мащенко С. В.

за участю:

секретаря судового засідання Колодяжної А. О.

розглянувши усно у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення суду цивільну справу з єдиним унікальним № 631/409/21 (провадження № 2/631/523/21) за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 «Про стягнення боргу кредитором спадкодавця»,-

в с т а н о в и в:

В провадженні суду відповідно до ухвали судді Мащенко С. В., постановленої 26.05.2021 року, знаходиться цивільна справа з єдиним унікальним № 631/409/21 (провадження № 2/631/523/21) за позовом АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 «Про стягнення боргу кредитором спадкодавця», в якому сторона позивача просить: стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість в сумі 17881,17 гривень за кредитним договором б/н від 02.07.2010 року, а також судові витрати покласти на відповідачів (а. с. 2 4).

Представник позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Кіріченко В. М., що діє на підставі довіреності № 3013-К-Н-О, виданої 10.08.2020 року Головою Правління банка Петром Крумханзла із строком дії до 04.08.2022 року, у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце цього засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяви про відкладення або про розгляд справи за його відсутності не надавав (а. с. 72, 183, 184).

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання також не з`явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за його відсутності не надав (а. с. 183).

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання теж не з`явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за його відсутності не надав(а. с. 183).

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання також не з`явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за його відсутності не надав (а. с. 183).

Відповідно до приписів частини 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Зі змісту частини 1 статті 223 цього ж кодексу вбачається, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання учасниками справи, що не з`явились, особистих пояснень у цьому судовому засіданні не має, суд вважає за можливе провести судове засідання за їх відсутності, вирішивши в ньому питання про залишення позову АТ КБ «ПРИВАТБАНК» без розгляду.

Отже, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши обставини справи та всі фактичні данні, які мають значення для вирішення питання про залишення позову без розгляду, перевіривши їх доказами, безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши матеріали справи, що містять наявні в ній письмові докази, - суд вважає, що позовну заяву АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 «Про стягнення боргу кредитором спадкодавця» слід залишити без розгляду внаслідок повторної неявки представника позивача у судове засідання без поважних причин та неповідомлення про причини такої неявки.

Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.

За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо.

При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів.

Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, а тому справа перебувала на розгляді належного суду.

Відповідно до частини 2 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

При цьому, обговорюючи питання щодо залишення позову без розгляду, суд, перш за все, виходить з того, що статтею 55 Конституції України проголошено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Зміст цього права полягає у тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

При цьому, звернення особи до суду є її абсолютним правом.

Частиною 3 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно із приписом частини 5 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки позивача у судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як визначено пунктом 3 частини 1 статті 257 цього ж нормативно-правового акту, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, з матеріалів справи з єдиним унікальним № 631/409/21 (провадження № 2/631/523/21) вбачається, що судові засідання призначались на 25.06.2021 року о 09-30 годин, 22.07.2021 року о 09-30 годин, 10.08.2021 року о 09-00 годин, 20.09.2021 року о 10-15 годин та 19.10.2021 року о 09-30 годин, однак представник позивача АТ КБ «ПРИВТБАНК» жодного разу до суду не з`явився, заяв про розгляд справи за його відсутності або про відкладення судового засідання не надавав (а. с. 93 97, 107 110, 115 118, 148 150, 180 182).

При цьому судові повістки про виклик:

?на 25.06.2021 року о 09-30 годин отримано 27.05.2021 року (а. с. 99);

?на 22.07.2021 року о 09-30 годин отримано 25.06.2021 року (а. с. 112);

?на 10.08.2021 року о 09-00 годин отримано 23.07.2021 року (а. с. 120);

?на 20.09.2021 року о 10-15 годин отримано 12.08.2021 року (а. с. 152).

?на 19.10.2021 року о 09-30 годин отримано 22.09.2021 року (а. с. 184).

Отже, у судові засідання, призначені на 25.06.2021 року о 09-30 годин, 22.07.2021 року о 09-30 годин, 10.08.2021 року о 09-00 годин, 20.09.2021 року о 10-15 годин та 19.10.2021 року о 09-30 годин сторона позивача, будучи повідомленою належним чином, не з`явилась без поважаних причин та/або не повідомивши про причини такої неявки.

Окрім цього, кожна сторона (як визначено у частині 4 статі 12 цивільного процесуального кодифікованого закону України) несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Аналізуючи наведене, суд переконався, що позивач АТ КБ «ПРИВАТБАНК», своєчасно та належним чином кожного разу повідомлявся про дату час та місце проведення судового засідання у цій справі, зокрема, останні два судових засідання, що були призначені на 20.09.2021 року о 10-15 годин та 19.10.2021 року о 09-30 годин.

Таким чином, наведене дає можливість у процесуальній спосіб вважати позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» таким, що належним чином повідомлений й повторно не з`явився у судове засідання без поважних причин та без повідомлення ним про причини такої неявки.

Приходячи до такого, суд покладає в основу судового рішення, що постановляє, правозастосовну практику, викладену Верховним Судом як найвищим судом у системі судоустрою України, який, з огляду на імперативну норму пункту 6 частини 2 статті 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями), забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій (тобто сталість та єдність судової практики) у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом, а саме: постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, прийняту 22.05.2019 року в межах справи з єдиним унікальним № 310/12817/13 (провадження № 61-36375 св 18), де касаційна інстанція у частині щодо мотивів, з яких виходив Верховний Суд, та застосованих норм права констатує про те, що «Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджується наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

З урахуванням наведеного, беручи до уваги зазначені норми процесуального права, проаналізувавши всі наявні і досліджені у судовому засіданні докази з питань своєчасності та належності повідомлення позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» про дату, час та місце проведення судового засідання, а також щодо наявності або відсутності заяв про причини неявки в суд, або про розгляд справи за їх відсутності у їх сукупності, суд доходить до обґрунтованого висновку про те, що позивач, будучі належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення судового засідання із розгляду цієї справи з огляду на приписи Цивільного процесуального кодексу України, до суду повторно не з`явився без поважних причин, не повідомивши про причини такої неявки, заяви про розгляд справи за їх відсутності не надавав, а тому позовну заяву АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 «Про стягнення боргу кредитором спадкодавця» слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтею 55 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), пунктом 6 частини 2 статті 36 і пунктом 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями), пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року, статтями 1 5, 7, 12, 13, 17, 18, 42, 46, 48, 58, 62, 64, 76 80, 89, 128 131, пунктом 1 частини 2 статті 200, статтями 211, 214, 221, 223, пунктом 3 частини 1 та частиною 2 статті 257, пунктом 1 частини 1 та частиною 2 статті 258, статтями 259 260, частиною 2 статті 261, частинами 5 та 11 статті 272, частиною 2 статті 352, пунктом 16 частини 1 статті 353, частиною 2 та 3 статті 354 та пунктом 9 та 11 частини 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями),-

у х в а л и в:

Позовну заяву АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 «Про стягнення боргу кредитором спадкодавця» залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ КОМЕРЦІЙНОМУ БАНКУ «ПРИВАТБАНК», що після усунення умов, які були підставою для залишення цього позову без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Копію ухвали надіслати АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ КОМЕРЦІЙНОМУ БАНКУ «ПРИВАТБАНК», а також всім іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з цього дня.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала, що набрала законної сили, обов`язкова для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання ухвали є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Ухвалу постановлено, складено шляхом комп`ютерного набору та підписано суддею в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя: С. В. Мащенко