Справа № 203/1127/21
Провадження № 2/0203/730/2021
УХВАЛА

13 серпня 2021 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська в залі суду в м. Дніпрі у складі:

головуючого судді Ханієвої Ф.М.,

за участю секретаря судового засідання Мурадли Ф.М.,

за участі:

представника позивача Васильєва П.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження клопотання представника позивача про призначення судової товарознавчої експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

25.03.2021 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернулась ОСОБА_1 з позовом до Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про відшкодування шкоди, в якому з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 07.07.2021 року, просить суд:

- відшкодувати шкоду, завдану ОСОБА_1 , внаслідок неправомірної бездіяльності головного державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби м. Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Астаркіної Євгенії Павлівни щодо не зупинення виконавчого провадження № 54839440 згідно зі статтею 38 Закону України «Про виконавче провадження» внаслідок поновлення судом строку на подання апеляційної скарги на заочне рішення суду в цивільній справі № 203/7722/14-ц та щодо невинесення постанови про зупинення цього виконавчого провадженя;

- стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), майнову шкоду в розмірі 270000,00грн. та витрати на правничу допомогу в розмірі 100000,00грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 березня 2021 року, цивільну справу № 203/1127/21, провадження № 2/0203/730/2021, було розподілено головуючому судді Ханієвій Ф.М.

У підготовче засідання, призначене на 13.08.2021 року, з`явився представник позивача, представники відповідачів у судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили.

Суд на підставі положень ст. 223 ЦПК України продовжив підготовче засідання за відсутності представників відповідачів.

До початку підготовчого засідання представник позивача подав до суду клопотання про призначення у справі судової товарознавчої експертизи, на вирішення якої просив суд поставити такі питання:

- який розмір майнової шкоди завдано ОСОБА_1 внаслідок позбавлення права володіння та користування нежитловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 , за проміжок часу з 06.09.2019 року (дата перереєстрації права власності на нового власника) по дату проведення даної експертизи?

- проведення експертизи доручити спеціалістам: Харківського НДІ судових експертиз ім. заслуженого проф. М.С. Бокаріуса (61000, м. Харків, вул. Золочівська, 8а).

В обґрунтування свого клопотання представник позивача зазначив, що позивач у справі просить суд стягнути кошти, завдані протиправною бездіяльністю органу державної влади, внаслідок чого позивача було позбавлено права власності на нерухоме майно. Тому, враховуючи те, що судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду, а також з метою повноти дослідження розміру завданої матеріальної шкоди, представник позивача звернувся до суду з клопотанням про призначення судової товарознавчої експертизи.

У підготовче засідання представник позивача повністю підтримав заявлене ним клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи та просив суд його задовольнити.

Суд, заслухавши думку представника позивача, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши норми ЦПК України, доходить таких висновків.

Відповідно до п. 1 ч. 1, частин 2-7 ст. 103 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд призначає експертизу.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

При цьому слід зазначити, що ст. 106 ЦПК України передбачає можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи поза межами судового розгляду. Водночас частиною 6 вказаної статті встановлено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Відповідно до ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами.

Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до пп. 1.2.4 п. 1.2 розділу I Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (далі Інструкція), основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема, товарознавча: машин, обладнання, сировини та товарів народного споживання; автотоварознавча; транспортно-товарознавча; військового майна, техніки та озброєння.

Відповідно до п. 1.2, п. 1.3 розділу IV Інструкції, основними завданнями товарознавчої експертизи є:

визначення вартості товарної продукції;

визначення належності товарів до класифікаційних категорій, які прийняті у виробничо-торговельній сфері;

визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності;

визначення змін показників якості товарної продукції;

установлення способу виробництва товарної продукції: промисловий чи саморобний, підприємства-виробника, країни-виробника;

визначення відповідності упакування і транспортування, умов і термінів зберігання товарної продукції до вимог чинних правил.

Орієнтовний перелік вирішуваних питань:

Яка вартість об`єктів дослідження як на території України, так і за її межами?

Яке найменування та призначення товарів?

Чи відповідають маркувальні дані дійсним товарним характеристикам товару?

Чи відповідає якість виробу вимогам стандартів, технічних умов, наданим зразкам за органолептичними показниками?

Які дефекти має конкретний товар? Чи є ці дефекти істотними? Чи можлива реалізація (експлуатація) товару за наявності виявлених дефектів?

Які умови приймання, зберігання та відпуску товару?

Чи правильно виконані маркування та пакування товару? Чи відповідає маркування та пакування товару вимогам нормативно-технічної документації або зразкам?

Яким підприємством і коли виготовлено товар (за умови наявності маркувальної інформації або відповідних супровідних документів)?

Яким характеристикам відповідає товар згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності?

Який розмір матеріальної шкоди, заподіяної власнику майна внаслідок пошкодження цього майна (при пожежі, залитті тощо)?

Яка ринкова вартість зерна (зернобобових культур) станом на дату укладення контракту (на поточну дату) з урахуванням його якісних показників?

Аналіз викладених вище норм та положень Інструкції дає суду підстави для висновку про те, що завдання товарознавчої експертизи та питання, які можуть бути поставлені експерту в межах призначення вказаного виду судових експертиз, не відповідають предмету судового розгляду. При цьому суд бере до уваги те, що представник позивача не обґрунтував жодним чином необхідності призначення у справі саме товарознавчої експертизи з метою визначення розміру майнової шкоди.

Також суд звертає увагу на те, що питання, які запропоновані представником позивача, та відповідають предмету позову, можуть бути вирішені, зокрема, економічною експертизою: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій. Тим більше, що у своїй позовній заяві позивач посилається на те, що внаслідок позбавлення її права власності на нежитлове приміщення, їй було заподіяно матеріальну шкоду у розмірі 270000,00 грн (із розрахунку 15 тис. грн на місяць) та вона була позбавлена можливості користуватися своїм приміщенням. Крім того, до матеріалів справи долучено роздруківку з сайту із зазначенням відомостей про оренду нежитлового приміщення комерційної нерухомості (тип нерухомості магазин, салон), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що клопотання представника позивача про призначення товарознавчої експертизи у справі є необґрунтованим, тому у задоволенні вказаного клопотання суд вважає за необхідне відмовити.

Керуючись статтями 13, 76, 103-108, 259-261, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача про призначення судової товарознавчої експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про відшкодування шкоди відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

У відповідності до пп. 15.5 п. 15 ч. 1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Повний текст ухвали суду складений 20.08.2021 року.

Суддя Ф.М. Ханієва