ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1886/21Головуючий по 1 інстанції
Справа №705/5314/18 Категорія: на ухвалу Білик О. В.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2021 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

Новікова О.М.,

Бондаренка С.І., Сіренка Ю.В.,

за участю секретаря: Любченко Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06 серпня 2021 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю (ТОВ) «Уманьгаз Збут» про захист прав споживача, -

в с т а н о в и в :

У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ТОВ «Уманьгаз збут» про захист прав споживача, в якому просила суд визнати недійсною довідку від 08 жовтня 2018 року, видану ТОВ «Уманьгаз збут» про розмір платежів за використання природного газу, а саме: частину 3 щодо опалювальної площі 29, 70 кв.м. Зобов`язати ТОВ «Уманьгаз збут» надати до управління праці та соціального захисту населення Уманської міської ради довідку, в якій зазначити опалювальну площу 47, 1 кв.м; стягнути з ТОВ «Уманьгаз збут» моральну шкоду на користь ОСОБА_1 в сумі 20 000,00 грн.

Уманський міськрайонний суд Черкаської області ухвалою від 06 серпня 2021 року позовну заяву залишив без розгляду.

Ухвала мотивована тим, що позивачка, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, повторно не з`явилася в судові засідання, причини неявки визнані судом неповажними, оскільки позивачка, вказуючи на карантинні обмеження у зв`язку із розповсюдженням COVID-19, не зазначає поважну причину, існування якої позбавляє останню можливості брати участь у судових засіданнях, у тому числі заявляти клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції.

Процесуальну поведінку позивачки у даній справі суд розцінив як недобросовісне виконання процесуальних обов`язків і недобросовісне користування позивачем процесуальними правами, що призводить до затягування строків розгляду справи.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржила її до суду апеляційної інстанції.

Доводи скарги зводяться до того, що звертаючись із заявами до суду, позивачка посилалася на рішення ВРП від 01 квітня 2021 року № 763/0/15-21, в якому чітко зазначено про необхідність доведення до відому учасників судових процесів про можливість відкладення судових справ у зв`язку із карантинними заходами.

Скаржниця зазначає, що позиція міськрайонного суду щодо неприйняття як поважну причину для відкладення розгляду справи запровадження карантинних заходів, повністю суперечить позиції КМУ, ВРП та РСУ.

Посилання суду першої інстанції на зловживання процесуальними правами ОСОБА_1 вважає безпідставними, а такі дії судді, на переконання апелянтки, свідчать про її небажання здійснювати правосуддя на засадах верховенства права, забезпечення справедливого суду об`єктивним та неупередженими судом, встановленим законом.

Вказуючи на незаконність та необґрунтованість ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06 серпня 2021 року, скаржниця просить вказану ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за таких підстав.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 надійшла до Уманського міськрайонного суду Черкаської області 05 грудня 2018 року.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 07 грудня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

Уманський міськрайонний суд Черкаської області ухвалою від 23 жовтня 2020 року призначив підготовче судове засідання у справі на 18 грудня 2020 року.

Уманський міськрайонний суд Черкаської області ухвалою, оформленою протоколом судового засідання, від 18 грудня 2020 року задовільнив заяву ОСОБА_1 про перенесення розгляду справи, та викликав учасників на 21 квітня 2021 року.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 квітня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 28 травня 2021 року.

У судове засідання, призначене на 28 травня 2021 року позивачка не з`явилася, хоча була належним чином повідомлена про розгляд справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення (а.с. 69).

ОСОБА_1 направила 28 травня 2021 року на електронну адресу суду заяву про відкладення розгляду справи з урахуванням терміну дії карантину та просила призначити розгляд справи після закінчення карантинних заходів (а.с. 70).

Уманський міськрайонний суд ухвалою, оформленою протоколом судового засідання від 28 травня 2021 року задовольнив клопотання позивачки та відклав розгляд справи до 01 липня 2021 року.

ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про зазначену дату та час судового засідання, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 76).

Позивачка направила 01 липня 2021 року на електронну адресу суду заяву про відкладення розгляду справи з урахуванням терміну дії карантину. Просила призначити розгляд справи після закінчення карантинних заходів (а.с. 77).

Судове засідання 01 липня 2021 року було знято з розгляду у зв`язку із перебуванням судді на лікарняному. Розгляд справи призначено на 06 серпня 2021 року.

ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про розгляд справи, оскільки у матеріалах справи міститься поштовий конверт із відміткою повернення «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 82), оскільки приписами пункту 8 ст. 128 ЦПК України встановлено, що днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання, повідомленою цією особою суду.

Отже вбачається, що належним чином повідомлена позивачка неодноразово не з`являлася у судове засідання.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06 серпня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача нею подана не була.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19, від 28 липня 2021 року у справі № 756/6049/19 тощо.

Отже, суд першої інстанції, враховуючи, що справа тривалий час перебувала на розгляді в суді першої інстанції, розгляд справи неодноразово відкладався за клопотаннями, зокрема позивачки, яка належним чином була повідомлена про дату і час розгляду справи, дійшов обґрунтованого висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги про те, що районний суд не врахував запровадження заходів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), підзаконні нормативно-правові акти Кабінету Міністрів України, Ради Суддів України та Вищої Ради Правосуддя, не заслуговують на увагу, оскільки позивачка не була позбавлена можливості порушити перед судом клопотання про проведення розгляду справи поза межами приміщення суду з дотриманням положень статті 212 ЦПК України в режимі відеоконференції, на що вірно вказано районним судом в оскаржуваній ухвалі.

Посилаючись на встановлені в Україні карантинні обмеження, апелянткою не було враховано, що такі не поширюються на строк розгляду справи, який є службовим, а отже не вчинення позивачкою відповідних дій, передбачених ЦПК України (проведення судового засідання в режимі відеоконференції, тощо), не свідчить, що оскаржуване судове рішення ухвалено з порушенням закону.

Зазначене узгоджується із правовою позицією, висловленою у постанові Верховного Суду від 08 липня 2021 року у справі № 675/1538/19.

Міськрайонним судом надано належну оцінку поведінці позивачки, що сприяла затягуванню розгляду справи, вжито усіх необхідних заходів для надання позивачці достатніх можливостей для викладення своєї позиції у судових засіданнях з метою дотримання принципу змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання справи у розумні строки, враховуючи процесуальні права інших учасників справи.

Колегія суддів зауважує, що залишення заяви без розгляду не порушує право заявниці на судовий захист, оскільки відповідно до положень частини другої статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж позовною заявою.

За викладених обставин колегія суддів вважає, що районний суд правильно застосував норми матеріального та процесуального права. Підстав для задоволення апеляційної скарги не встановлено.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, достатніх підстав для скасування ухвали не встановлено, тому скарга залишається без задоволення.

Відповідно до ч. 13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат, в зв`язку із чим новий розподіл судових витрат апеляційний суд не проводить.

Керуючись ст.ст. 35, 258, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06 серпня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції з підстав та на умовах, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Судді