Справа № 474/352/19
Провадження №2/474/61/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.10.21р. смт. Врадіївка

Врадіївський районний суд Миколаївської області в складі:

головуючого-судді Фасій В.В.

при секретарі судових засідань Багрін Н. А.

Лисейко Т. А.

з участю:

представників позивача - ОСОБА_1 , ОСОБА_2

співвідповідача ОСОБА_3

без участі:

позивача ОСОБА_4

представника відповідача Врадіївської селищної ради Первомайського району Миколаївської області Москаленко М. Л. (правонаступник Іванівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області, яка реорганізована)

співвідповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт.Врадіївка Миколаївської області цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до Врадіївської селищної ради Первомайського району Миколаївської області, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про встановлення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини за заповітом,-

в с т а н о в и в :

У квітні 2019 року позивач ОСОБА_7 звернувся в суд із позовом (після залучення співвідповідачів та заміни відповідача Іванівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області її правонаступником) до Врадіївської селищної ради Первомайського району Миколаївської області, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про встановлення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті заповідача ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , мотивуючи тим, що він не звернувся в шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки на час відкриття спадщини не знав про смерть спадкодавця ОСОБА_8 , та дізнався по його смерть випадково лише 28.01.2019р., коли отримав довідку від Іванівської сільської ради №65 про місце проживання та склад сім`ї спадкодавця. Після цього відразу звернувся до нотаріальної контори, але у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено через пропуск встановленого ст. 1270 ЦК України строку. А тому вважає причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, в зв`язку з чим просить суд позов задовольнити.

Позивач ОСОБА_4 в судове засідання з`явився.

Представник позивача ОСОБА_2 позов підтримала повністю, наполягала на його задоволенні з зазначених вище підстав. Під час судового розгляду, 13.10.2021р., зазначила також причину пропуску строку - необізнаність про наявність заповіту.

Представника відповідача Врадіївської селищної ради Первомайського району Миколаївської області Москаленко М. Л. (правонаступник Іванівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області, яка реорганізована), будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи (розписка про отримання судової повістки отримана представником Загорія 29.09.2021р.), в судове засідання не з`явився, звернувшись з заявою (вх.№3598 від 16.09.2021р.) про розгляд справи у відсутність представника, в якій позов визнали.

Співвідповідачі ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи (рекомендований лист штрих-код №561) в судове засідання ен з`явилися, звернувшись 13.10.2021 р., з заявами посвідченими старостою с. Іванівка. Захарівка за реєстровими номерами 55, 56, 58 ( ОСОБА_6 вх.№4050, ОСОБА_5 вх.№4049, ОСОБА_6 вх.№4051) про розгляд справи у їх відсутність, в яких позов визнали.

Співвідповідач ОСОБА_3 позов не визнав, послався, що його батько помер ще 8 років тому, і він проживав з ним за однією адресою на момент смерті.

Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України - неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч.3 ст. 223 цього кодексу - якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки;

3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Судом встановлені факти та відповідні їм правовідносини:

08.11.2012р. ОСОБА_8 склав заповіт (номер у спадковому реєстрі 53687016, бланк ВТА 727723, номер в реєстрі 869) яким земельну ділянку призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастрові №482238200:02:000:0649 та №482238200:02:000:0644 заповів ОСОБА_4 (заповіт в реєстрі №869, витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі №32305591 від 08.11.2012р.);

ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкодавець ОСОБА_8 помер (свідоцтво про смерть, повторне, серії та номеру НОМЕР_1 від 23.01.2018р.);

31.01.2019р. позивач ОСОБА_4 звернувся до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, для чого ним з іншими документами також було подано заповіт за №869 від 08.11.2012р. посвідчений приватним нотаріусом Лавріненко М.І.. Того ж дня приватним нотаріусом Демченко Т. М. йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельні ділянки після смерті ОСОБА_8 на підставі п. 3 гл.10 розд. ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, ст. 1272 ЦК України (пропуск строку для прийняття спадщини) (постанова нотаріуса №43/02-31 від 31.01.2019р.);

Зі спадкодавцем ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час відкриття спадщини проживали та були зареєстровані спадкоємці першої черги: дружина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , донька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (довідка №65 від 28.01.2019р.р.)

Спадкова справа за заявою спадкоємців після смерті ОСОБА_8 , станом на 03.07.2019р., не відкривалась (інформація по спадкові справі вих..№411/01-16 від 03.07.2019р.);

Суд вважає, що між сторонами склалися правовідносини з приводу визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

При прийнятті рішення суд керується:

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Як роз`яснено Верховним Судом України у п. 24 постанови Пленуму від 30.05.2008р. №7 Про судову практику у справах про спадкування, суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013р. № 24-753/0/4-13 Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування роз`яснено судам, що відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємця, складні умови праці, які пов`язані із тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними, перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України, відбування покарання, з чим пов`язана неможливість прибуття для прийняття спадщини, необізнаність про наявність заповіту, тощо.

При цьому, що причини пропуску такого строку як - відсутність у позивача точних даних щодо дати смерті спадкодавця через їх окреме проживання, то згідно правового висновку Верховного Суду України у справі № 6-1215цс16 від 14.09.2016р., якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічні висновки були зроблені ВС 11 листопада 2020 р. у справі № 750/262/20, про те, що якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.

Звертаючись у квітні 2019 року до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач, як на підставу своїх вимог, посилався на його необізнаність про смерть спадкодавця, через їх окреме проживання.

Оскільки позивач як на підставу пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини посилався на необізнаність про смерть спадкодавця через їх окреме проживання, то суд вважає, що така причина не може бути визнаною поважною з огляду на вищевикладені приписи законодавства. Інших причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини пов`язаних з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для нього, позивачем при подачі позову зазначено не було.

Щодо підстави позову необізнаність про наявність заповіту, про що представником позивача ОСОБА_2 було заявлено під час судового розгляду, 13.10.2021р., то суд вважає доцільними зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1, 3 ст.. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Доводи представника позивача під час судового розгляду справи, 13.10.2021р., що позивач взагалі не знав про наявність заповіту на його ім`я, суд вважає безпідставними, оскільки позивач, розпорядившись своїми правами на власний розсуд визначив предмет, підстави позову, його обґрунтування під час звернення з ним до суду у квітні 2019 року, які не змінив до закінчення підготовчого судового засідання, в порядку визначеному ст. 49 ЦПК України (шляхом подачі письмової заяви до закінчення підготовчого судового засідання), а тому такі посилання представника під час судового розгляду не можуть бути прийняті судом.

До того ж, звертаючись до приватного нотаріуса Демченко Т. М. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину позивачем з пакетом інших документів також було подано заповіт ОСОБА_8 посвідчений приватним нотаріусом Лавріненко М. І.

Також суд не бере до уваги посилання представника позивача на неповідомлення нотаріусом позивача, про наявність заповіту, з вищенаведених підстав.

При цьому суд вважає доцільним зазначити, що згідно з п.п. 2.1, 2.2 гл.10 розд.ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, 22 лютого 2012 р. за № 282/20595 - спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів та при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Він же, відповідно до ст. 63 Закону України «Про нотаріат» №3425-XII, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Та він же також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Однак, як встановлено з досліджених судом доказів ( в т.ч. листа нотаріуса від 03.07.2019р. наданого на виконання ухвали суду про витребування доказів щодо спадкоємців), спадкова справа як на момент звернення позивача до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, звернення ним з вказаним позовом до суду та станом на час судового розгляду не відкривалась.

З огляду на вищевказані обставини в їх сукупності, враховуючи невизнання позову спадкоємцем першої черги (відповідачем) ОСОБА_3 , який на момент відкриття спадщини після смерті спадкодавця проживав з ним за однією адресою, суд приходить до висновку про відмову у позові.

В силу вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати зі сплати судового збору слід залишити за позивачем.

Керуючись ст. ст.4-5, 10, 12,76-80, 89, 247, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, ст. ст.1220,1270,1272 ЦК України, суд -

в и р і ш и в :

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_4 до Врадіївської селищної ради Первомайського району Миколаївської області, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про встановлення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини за заповітом - відмовити.

Судові витрати зі сплати судового збору в сумі 768,40 грн. покласти на позивача ОСОБА_4 .

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення в повному обсязі буде проголошено 20.10.2021р.

Суддя В.В. Фасій