КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Коцюрби О.П., Білич І.М.,

за участю секретаря судового засідання Малашевського О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Ковальова Олександра Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 08 липня 2021 року складі судді Коваль О.А.,

у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2020 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися у суд із позовом до ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08 липня 2021 року позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишено без розгляду.

Стягнуто з позивачів на користь ОСОБА_3 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4 805 грн 60 коп.

В апеляційній скарзі адвокат Ковальов О.Ю. в інтересах позивачів вважає оскаржувану ухвалу незаконною та необґрунтованою, прийнятою з порушенням норм процесуального права та з неправильним застосуванням норм матеріального права, без належного встановлення фактичних обставини справи, від яких залежить правильне вирішення спору, просить скасувати ухвалу суду, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вказано, що судом першої інстанції у порушення вимог ст. ст. 43, 91, 223, 240 ,89, 263, 264 ЦПК України не вирахувано заяви та клопотання позивачів про неможливість з поважних причин бути присутнім на судовому засіданні представника позивачів та позивачів, не перевірено доводи сторін по суті позовних вимог, не повно досліджено докази, без сприяння встановлення об`єктивних обставин у справі.

Зазначено, що оскаржувану ухвалу районним судом було постановлено в підготовчому засіданні без участі позивачів та їх представника, а також необґрунтовано вирішено питання про стягнення з позивачів на користь відповідача витрат на професійну правничу, оскільки, жодних необґрунтованих дій з боку позивача не було.

Крім того відповідач і його представник належним чином не надав і не надіслав на адресу позивачів жодної заяви, клопотання, відзиву на позовну заяву чи заперечення та не підтвердив витрати на правничу допомогу.

У судове засідання позивачі не з`явилися, про дату розгляду справи повідомлені належно, тому колегія суддів відповідно до вимог ч.1 ст.223 ЦПК України вважає за можливе розглядати справу у їх відсутність.

Колегія суддів, вислухавши ОСОБА_3 , яка просила апеляційну скаргу відхилити, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає апеляційну скаргу такою, що підлягає задоволенню.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути безпідставно позбавлена на захист свого порушеного права, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Україна, як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Залишаючи без розгляду позов на підставі ст.ст.223, 257 ЦПК України, суд першої інстанції визнав неявку позивачів та їх представника в судові засідання без поважних причин, розцінюючи дані дії як втрату інтересу до позову.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погодитися не може, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів справи, у вересні 2020 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися у суд з позовом до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 29.09.2020року, винесену під головуванням судді Миколаєць І.Ю. відкрито провадження у справі й по справі призначено підготовче засідання.

Проте з причин зміни складу суду, справа поступила у провадження судді Коваль О.А. й ухвалою суду від 05.05.2021року по справі призначено підготовче засідання на 23.06.2021року (а.с.66 т.2).

Відповідно до даних протоколу судового засідання від 23.06.2021року розгляд справи у підготовчому засіданні відкладено у зв`язку з неявкою позивачів на 08.07.2021року й цього ж дня постановлено ухвалу про залишення позову без розгляду (а.с.32, 75, 110-112 т.2).

Положеннями ст. 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями ст.189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Як свідчать матеріали справи, у підготовче судове засідання на 23.06.2021року позивачі не з`явилися, ОСОБА_2 подав клопотання про відкладення справи розглядом у зв`язку з перебуванням представника Ковальова О.А. на лікуванні та реабілітації після захворювання на COVID-19 (а.с.72,73,75,76 т.2).

Відповідно до справи, не з`явилися позивачі й у наступне підготовче засідання, призначене на 08.07.2021року й цього дня судом винесено ухвалу, якою поданий по справі позов залишено без розгляду (а.с.110-112 т.2).

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме у судове засідання, а не в підготовче засідання.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеною у постанові від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (№ 61-14373св19).

Пунктом 6 ч.1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Статтею 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;3) невідповідність висновків суду обставинам справи;4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Ураховуючи те, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали порушено норми процесуального права, які призвели до постановлення передчасної ухвали, колегія суддів уважає, що ухвала Святошинського районного суду м. Києва від 08.07.2021року підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до того ж суду.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Ковальова Олександра Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 08.07.2021року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до того ж суду.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повне судове рішення складено 18 жовтня 2021 року.

Суддя-доповідач:

Судді: