КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 761/7755/20
У Х В А Л А

21 жовтня 2021 року Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача судової палати з розгляду цивільних справ Слюсар Т.А., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження розглянувши клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку апеляційного оскарження, виконання вимог ст. 356 ЦПК України за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 03 грудня 2020 року у складі судді Рибака М.А.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ректора Київського національного університету імені Тараса Шевченка про захист порушених прав відповідно до Закону України «Про звернення громадян»,-

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 03 грудня 2020 року в позові ОСОБА_1 відмовлено. Повний текст рішення складено 08 грудня 2020 року.

08 жовтня 2021 року на рішення суду першої інстанції позивачем подано апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

В обґрунтування поважності пропущення строку зазначено, що 03 грудня 2020 року в судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Вказано, що повний текст рішення не був надісланий скаржнику, його копію було отримано особисто в канцелярії суду 07 вересня 2021 року. Раніше отримати рішення не вдавалося за можливе, через перешкоди викликані карантинними заходами, в тому числі введеного режиму прийому громадян в цивільній канцелярії Шевченківського районного суду м. Києва. У зв`язку з чим просив поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду.

Між тим, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду, враховуючи наступне.

Відповідно до положень ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч.1).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч.2).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (ч.3).

Як убачається з матеріалів справи, що 03 грудня 2020 року в судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частини рішення, під час якого був присутній позивач (а.с. 59-63) та отримав його копію, про що міститься розписка (а.с. 65). Повний текст рішення складено 08 грудня 2020 року.

З відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, що знаходиться у вільному доступі, убачається, що оскаржуване рішення було оприлюднено 11 грудня 2020 року.

Також, встановлено, що 15 грудня 2020 року за підписом позивача було подано до суду клопотання про виготовлення копій документів зі справи, які були отримані його представником за довіреністю ОСОБА_2 в приміщенні суду 27 січня 2021 року та 01 червня 2021 року (а.с.71,72,74).

Таким чином представник позивача будучи в приміщенні суду 27 січня 2021 року та 01 червня 2021 року, не був позбавлений права ознайомитися з матеріалами справи чи звернуся до суду з заявою про отримання копії повного тексту рішення, між тим не скористався своїм правом.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata. При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Таким чином, вбачається, що покладені в основу заяви про поновлення процесуального строку доводи не узгоджуються з матеріалами справи.

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути вищевказані недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 03 грудня 2020 року із зазначенням інших поважних причин, в зв`язку з якими позивачем подано скаргу з порушенням строку, з відповідними доказами на підтвердження поважності таких причин.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу (ч. 4 ст. 357 ЦПК України).

Окрім цього, в апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає про те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» на підтвердження чого долучив до апеляційної скарги копію довідки від 26 січня 2017 року (а.с. 76).

Однак, з наведеною позицією скаржника апеляційний суд погодитись не може, виходячи з наступного.

Згідно із пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зазначено, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18)».

Предметом позову є вимоги про захист порушених прав у зв`язку з неотриманням відповіді на скаргу. Отже, дана справа не пов`язана з порушенням прав позивача, оскільки не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

Враховуючи зазначене, скаржнику необхідно сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір».

Згідно п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду необхідно сплатити 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Так, при зверненні до суду з даним позовом, сума судового збору, яка підлягала сплаті складала 840 грн 80 коп.

Таким чином, судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду, становитиме 1 261 грн 20 коп. (840,80 грн.* 150 %).

Враховуючи положення п. п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», скаржнику необхідно здійснити сплату судового збору в розмірі 1 261 грн. 20 коп., на наступний розрахунковий рахунок:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Суду необхідно надати оригінал квитанції.

Оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 357 ЦПК України, відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України, її слід залишити без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 03 грудня 2020 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Роз`яснити скаржнику право протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду усунути виявлені недоліки.

У випадку невиконання позивачем вимог ухвали суду в частині обґрунтування поважності пропущення процесуального строку, відповідно до вимог ч. 3 ст. 357 ЦПК України, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

У випадку невиконання вимог ухвали суду в частині сплати судового збору, апеляційна скарга буде вважатися неподаною й підлягатиме поверненню.

Суддя: