Справа № 699/788/20
Номер провадження 2/699/138/21
УХВАЛА

щодо відводу судді

08.10.2021м.Корсунь-Шевченківський

Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області у складі головуючого судді Літвінової Г.М., розглянувши у м. Корсунь-Шевченківський у порядку письмового провадження

заяву представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародна юридична компанія «Гапоненко Роман і партнери» Гапоненка Р.І. про відвід судді Літвінової Галини Миколаївни

від розгляду цивільної справи № 699/788/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародна юридична компанія «Гапоненко Роман і партнери» про визнання звільнення незаконним, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення заборгованості з заробітної плати

УСТАНОВИВ:

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшла заява представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародна юридична компанія «Гапоненко Роман і партнери» Гапоненка Р.І. про відвід судді Літвінової Г.М. від розгляду цивільної справи № 699/788/20 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародна юридична компанія «Гапоненко Роман і партнери» про визнання звільнення незаконним, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення заборгованості з заробітної плати.

У заяві про відвід зазначено, що ОСОБА_2 не довіряє судді Літвіновій Г.М., тому що у процесі закінчення судового засідання 17.09.2021 у справі № 699/788/20, вище вказана суддя під технічний запис судового засідання, який наявний у матеріалах даної справи, запропонувала позивачу ОСОБА_1 : «Залучити Клопотання з додатками (яке до цього було відкликано) до матеріалів даної справи, враховуючи перерву у справі № 699/788/20». У свою чергу ОСОБА_1 погодився з пропозицією судді та знову таки під час завершення судового засідання запропонував залучити клопотання з додатками до матеріалів даної справи (яке до цього було відкликане позивачем особисто), останнє і було залучено суддею 17.09.2021 до справи.

Таким чином ОСОБА_2 вважає, що суддею Літвіновою Г.М. було проігноровано та не дотримано приписи ст. 222 ЦПК України, так як будь-які клопотання учасників справи розглядаються та долучаються до матеріалів справи на початку судового засідання (розгляду справи), а не у кінці судового засідання, більше того ніяким чином не після того, як було відкликано відповідне клопотання самим же позивачем.

З урахуванням переліченого вище, представник відповідача вважає, що суддя Літвінова Г.М. у справі № 699/788/20:

- надає перевагу одній стороні перед іншою, тобто позивачу (роблячи підказки щодо вчинення процесуальних дій) перед відповідачем;

- без жодних на те законних підстав та у порушення приписів ЦПК України пропонує позивачу шляхи вирішення того чи іншого питання, які сприятимуть позивачу виграти спір;

- у порушення ч. 1 ст. 6 ЦПК України, не здійснює правосуддя на засадах рівності учасників перед законом і судом;

- у порушення частин 1, 2 ст. 12 ЦПК України, суддя нівелює те, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом;

- ігнорує ч. 4 ст. 12 ЦПК України, «що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій», однак через необ`єктивне ставлення під час судових засідань до відповідача суддя надає підказки Позивачу з процесуальних питань та подачі документів.

Письмові докази до заяви не додавалися.

Відповідно до ч. 5 ст. 40 ЦПК України, ураховуючи, що на час подання заяви про відвід судді у суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу.

Частинами 7 та 8 ст. 40 ЦПК України передбачено, що відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Суддя не вбачає підстав для виклику учасників справи для розгляду заяви про відвід. Ураховуючи викладене, питання про відвід судді по цивільній справі № 699/788/20 вирішується без повідомлення учасників справи у порядку письмового провадження.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу за наявності на те підстав (обставин), вичерпний перелік яких визначений ст. ст. 36, 37 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу, якщо наявні інші обставини, які викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі Гаусшильдт проти Данії , Мироненко і Мартиненко проти України зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі Гаусшильдт проти Данії вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Між тим, дослідивши підстави для відводу головуючого судді, заявлені представником відповідача, вбачається, що необхідність відводу обґрунтовується заявником з посиланням на об`єктивний критерій.

Для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

У процесі розгляду заяви представника ТОВ «Міжнародна юридична компанія «Гапоненко Роман і партнери» Гапоненка Р.І. про відвід судді Літвінової Г.М. від розгляду цивільної справи № 699/788/20 встановлено наступне.

Ухвалою судді Московченко Т.В. від 28.09.2020 у даній справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження.

Після повторного автоматизованого розподілу справу було прийнято до провадження суддею Літвінової Г.М. та призначено підготовче судове засідання.

Підготовче судове засідання було закрито 21.04.2021 та справу призначено до судового розгляду. Розгляд справи здійснювався у судових засіданнях 21.05.2021, 23.07.2021, 17.09.2021. У судовому засіданні 23.07.2021 було закінчено дослідження письмових доказів, після чого було оголошено перерву до 17.09.2021.

Проте до початку судового засідання 17.09.2021 до матеріалів справи від позивача та представника відповідача надійшли письмові клопотання, які у судовому засіданні були підтримані заявниками.

Так, позивач ОСОБА_1 заявив клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових письмових доказів, які мають безпосереднє значення для повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи. Позивач зазначив, що копії документів, які просив долучити, стосуються участі позивача як представника відповідача у судових засіданнях при розгляді справ про банкрутство, що доводить факт перебування у трудових відносинах. Позивач намагався отримати ці докази раніше, проте справа перебувала на розгляді суду касаційної інстанції. Після повернення цієї справи до господарського суду першої інстанції останнім було надано відповідь на раніше поданий адвокатський запит та надано копії документів, що стосувалися відрядження ОСОБА_2 позивача ОСОБА_1 для участі у судові засідання, призначені у справах про банкрутство. Указане клопотання було завчасно направлено на адресу відповідача, проте останнім отримано не було.

Представник відповідача ОСОБА_2 також заявив клопотання, у якому зазначав, що позивач ОСОБА_1 не має власного житла та не проживає у м. Корсуні-Шевченківському, позивачем здійснюється адвокатська діяльність у м. Черкаси, а фактично він проживає у м. Києві. З огляду на викладене ОСОБА_2 зазначав, що Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області не має права розглядати цю цивільну справу відповідно до встановлених правил підсудності.

Учасники справи не заперечували проти повернення до стадії з`ясування обставин справи у зв`язку з заявленням ними вищевказаних клопотань.

Разом з тим, представник відповідача зазначив, що йому потрібен час для ознайомлення з поданими позивачем новими письмовими доказами. Позивач зазначив, що справа перебуває у провадженні суду вже тривалий час, відповідач затягує розгляд справи. Надані копії документів підписувалися та подавалися до господарського суду безпосередньо представником відповідача Гапоненком Р.І., тому для висловлення своєї позиції представнику відповідача не потрібен додатковий час. Проте якщо сторона відповідача наполягатиме на відкладенні судового засідання з метою висловлення своєї позиції щодо доданих доказів, позивач зазначив, що виключно з метою недопущення подальшого затягування розгляду справи він просить залишити подане ним клопотання без розгляду та закінчити розгляд справи 17.09.2021 за наявними доказами.

Представник відповідача ОСОБА_2 наполягав на наданні йому строку для підготовки своєї позиції щодо наданих позивачем доказів. Разом з тим, проти залишення заявленого позивачем клопотання без розгляду не заперечував.

У той же час, у судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 підтримав подане ним клопотання, у якому він обґрунтовував порушення судом правил підсудності при відкритті провадження у справі.

Позивач зазначав, що має зареєстроване місце проживання у м. Корсуні-Шевченківському, тому справа підсудна Корсунь-Шевченківському районному суду Черкаської області.

При розгляді клопотання представника відповідача встановлено, що провадження у справі відкривалося попереднім складом суду за правилами альтернативної підсудності на підставі приписів ч. 1 ст. 28 ЦПК України. Чинне законодавство не передбачає обов`язку суду щодо перевірки зареєстрованого місця проживання позивача, з огляду на що така перевірка здійснена не була.

Разом з тим, відповідно до приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, інститут підсудності безпосередньо пов`язаний з забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, яке закріплено у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Оскільки матеріали справи не містять доказів перевірки зареєстрованого місця проживання позивача, а у сторони відповідача наявні сумніви у підсудності справи Корсунь-Шевченківському районному суду Черкаської області, у судовому засіданні 17.09.2021 суд дійшов висновку про необхідність здійснення перевірки факту реєстрації позивача за зазначеною ним у позову адресою шляхом направлення відповідного запиту. З огляду на необхідність направлення запиту суд роз`яснив учасникам про необхідність оголошення перерви у розгляді справи.

Крім того, ураховуючи, що позивач наполягав на завершенні розгляду справи і ухваленні рішення, та саме з метою недопущення відкладення справи не заперечував проти залишення його клопотання про долучення нових доказів без розгляду, головуючий у справі з`ясував позицію позивача щодо поданого ним клопотання. Позивач зазначив, що оскільки завершення розгляду справи 17.09.2021 не вбачається можливим, то наполягає на розгляді поданого ним клопотання.

Указані обставини, на думку сторони відповідача, є підставою для відводу судді.

Проте з таким висновком погодитися не можна з огляду на наступне. Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, має, серед іншого, керувати ходом судового процесу; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом та запобігати зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами.

Саме з огляду на вказані приписи, з метою недопущення порушення прав позивача, суд з`ясував позицію позивача щодо розгляду раніше заявленого останнім клопотання про долучення доказів у справі. При цьому суд урахував, що в результаті розгляду клопотання сторони відповідача у розгляді справи була оголошена перерва, а єдиною підставою для залишення позивачем свого клопотання без розгляду було бажання завершити розгляд справи у судовому засіданні 17.09.2021.

З огляду на викладене, ураховуючи приписи ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд критично ставиться до тверджень представника відповідача щодо надання головуючим у справі переваги позивачу та надання підказок з процесуальних питань та подачі документів.

Крім того, у заяві про відвід судді представник відповідача зазначає, що суддя без жодних на те законних підстав та у порушення приписів ЦПК України пропонує позивачу шляхи вирішення того чи іншого питання, «які сприятимуть позивачу виграти спір». Суд звертає увагу, що оцінка всіх доказів у їх сукупності здійснюється судом виключно під час перебування судді у нарадчій кімнаті. З огляду на викладене для суду залишається незрозумілим висновок ОСОБА_2 про те, що надані позивачем нові докази «сприятимуть позивачу виграти спір». Тим більше, що у судовому засіданні 17.09.2021 ОСОБА_2 вказував на неможливість висловити свою думку та наполягав на наданні йому достатнього часу для ознайомлення з цими доказами. З огляду на це нелогічним є твердження, що головуючий суддя у цьому судовому засіданні вже здійснив оцінку цих доказів саме як таких, які у чомусь можуть сприяти позивачу, з огляду на що було ухвалено рішення про долучення цих документів до справи. Крім того, у судовому засідання головуючий у справі зазначав, що всі заяви і клопотання, які надійшли у встановленому порядку, після їх реєстрації канцелярією суду надходять до матеріалів справи. Оцінка всіх доказів, у тому числі щодо їх належності і допустимості, буде здійснена судом під час перебування у нарадчій кімнаті.

Так само безпідставними є твердження представника відповідача про допущення судом у судовому засіданні 17.09.2021 порушень приписів ст. 222 ЦПК України, з огляду на те, що клопотання учасників справи та доручення документів було здійснено не на початку судового засідання, а у його кінці. Суд звертає увагу представника відповідача, що у судовому засіданні 17.09.2021 судом здійснювався лише розгляд двох клопотань, після чого у судовому засіданні було оголошено перерву, під час якої надано стороні відповідача строк для висловлення своєї позиції щодо заявленого позивачем клопотання.

Також суд звертає увагу на приписи ч. 4 ст. 36 ЦПК України, відповідно до яких незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародна юридична компанія «Гапоненко Роман і партнери» Гапоненка Р.І. про відвід судді Літвінової Галини Миколаївни від розгляду цивільної справи № 699/788/20, оскільки фактично підставою для відводу є незгода сторони відповідача з процесуальним рішенням суду.

Керуючись ст.ст. 36, 39-41 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародна юридична компанія «Гапоненко Роман і партнери» Гапоненка Р.І. про відвід судді Літвінової Галини Миколаївни від розгляду цивільної справи № 699/788/20 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародна юридична компанія «Гапоненко Роман і партнери» про визнання звільнення незаконним, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення заборгованості з заробітної плати відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяЛітвінова Г. М.