Провадження № 2-з/643/255/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.10.2021

Суддя Московського районного суду м. Харкова Олійник О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), треті особи Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харченко Любов Леонідівна ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 ), ОСОБА_5 та Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання недійсним договору про поділ спадщини, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати недійсним договір про поділ спадщини від 26 березня 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л., зареєстрованого в реєстрі за № 845.; визнати за ОСОБА_1 право власності на 3/8 частки трикімнатної квартири АДРЕСА_5 , загальна площа - 66,7 кв.м., житлова площа 40,4 кв.м. у порядку спадкування за заповітом після ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; витребувати у ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 - 3/8 частки трикімнатної квартири АДРЕСА_5 , загальна площа - 66,7 кв.м., житлова площа 40,4 кв.м. шляхом припинення права власності ОСОБА_3 на 3/8 частки квартири АДРЕСА_5 , загальна площа - 66,7 кв.м., житлова площа 40,4 кв.м., що їй належить на підставі договору довічного утримання від 27 березня 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л., зареєстрованого в реєстрі за № 863; судові витрати по справі стягнути з відповідачів.

Ухвалою суду від 21.10.2021 року було відкрито провадження по справі. Судом залучено до справи третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_5 та Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради.

Позивач, також, 20.10.2021 року звернувся до суду із заявою про забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) вчиняти будь-які дії щодо відчуження 3/8 частки квартири АДРЕСА_5 .

Заява про забезпечення позову обгрунтована наступним.

Між сторонами існує спір з приводу визнання права власності та витребування з чужого незаконного володіння 3/8 частки квартири АДРЕСА_5 , а тому, з метою ухилення від його витребування, існує загроза відчуження ОСОБА_3 вказаного нерухомого майна, що ускладнить чи зробить неможливим виконання рішення суду, якщо позовна заява буде задоволена, та ускладнить ефективний захист моїх порушених прав та інтересів.

Відповідно захист прав, свобод та інтересів, позивача, на його думку, буде неможливим без вжиття відповідних заходів і для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, зокрема, звернутися до суду з позовною заявою про витребування вказаного нерухомого майна з чужого незаконного володіння до нового набувача (набувачів), що потребуватиме значного часу, протягом якого він не зможе розпоряджатися та користуватися належним йому майном, а також упущеної вигоди, витрат на судовий збір, правову допомогу адвоката тощо, що покладе на нього індивідуальний та надмірний тягар, порушить баланс його інтересів та інтересів відповідача, становитиме порушення його прав на мирне володіння своїм майном та власності, свобод та законних інтересів.

Також, позивач вважає, що ОСОБА_3 з метою ухилення від витребування 3/8 частки квартири АДРЕСА_5

Позивач, на підтвердження аргументів щодо необхідності забезпечення позову, свідчить також те, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відчужив квартиру АДРЕСА_6 частки якої він набув у власність на підставі свідоцтва про право на спадщину за договором про поділ спадщини від 26 березня 2020 року, укладеним між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , який діяв за довіреністю від мого імені, однак не уповноважувала ОСОБА_4 на укладання вказаного договору, яким останній фактично розпорядився належним мені майном без жодних підстав, не схвалювала зазначений договір та 02 листопада 2020 року подала заяву приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Панченко О.В. про скасування своєї довіреності, виданої на ім`я ОСОБА_4 .

Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вказана квартира була відчужена за договором довічного утримання, серія та номер: 863, виданий 27.03.2020, видавник: ОСОБА_8 , приватний нотаріус ХМНО, ОСОБА_3 .

Таким чином, вищевказана квартира вже була відчужена, що призвело до необхідності додатково звертатися до суду з позовними вимогами про визнання права власності та витребування належного мені майна з чужого незаконного володіння до ОСОБА_3 .

Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 накладено обтяження - заборону на нерухоме майно, тобто заборонено ОСОБА_3 розпоряджатися вказаної квартирою за життя ОСОБА_2 .

Однак батько позивача,, на його думку, ОСОБА_2 , має погіршений стан здоров`я через похилий вік та зловживання алкоголем. Через це обтяження в будь-який момент може бути припинене і ОСОБА_3 матиме можливість відчужити квартиру або вчинити будь- які інші операції з квартирою, що унеможливить або суттєво ускладнить виконання рішення суду, у випадку задоволення моєї позовної заяви.

Суд, вивчивши матеріали заяви про забезпечення позову з додатками разом з матеріалами позову, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати недійсним договір про поділ спадщини від 26 березня 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л., зареєстрованого в реєстрі за № 845.; визнати за ОСОБА_1 право власності на 3/8 частки трикімнатної квартири АДРЕСА_5 , загальна площа - 66,7 кв.м., житлова площа 40,4 кв.м. у порядку спадкування за заповітом після ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; витребувати у ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 - 3/8 частки трикімнатної квартири АДРЕСА_5 , загальна площа - 66,7 кв.м., житлова площа 40,4 кв.м. шляхом припинення права власності ОСОБА_3 на 3/8 частки квартири АДРЕСА_5 , загальна площа - 66,7 кв.м., житлова площа 40,4 кв.м., що їй належить на підставі договору довічного утримання від 27 березня 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л., зареєстрованого в реєстрі за № 863.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Види заходів забезпечення позову визначені ч. 1 ст. 150 ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Забезпечення позову - це заходи припинення дій, які можуть утруднити виконання майбутнього рішення суду чи зробити його виконання неможливим, і повинні гарантувати можливість реалізації позовних вимог у разі задоволення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При розгляді заяви про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12.02.2020 по справі № 381/4019/18 висловила висновки щодо застосування норм права, згідно яких співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При цьому наявність чи відсутність фактів, якими обґрунтовуються позовні вимоги, суд установлює під час ухвалення рішення по суті спору, в зв`язку з чим відсутні підстави для відмови у вжитті заходів забезпечення позову з огляду на недоведеність або необґрунтованість заявлених позовних вимог. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Судом встановлено, що відно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 накладено обтяження - заборону на нерухоме майно, тобто заборонено ОСОБА_3 розпоряджатися вказаної квартирою за життя ОСОБА_2 , яка була додана до позову та заяви про забезпечення позову.

Оскільки на дану квартиру вже накладена заборона на відчуження, то у суду відсутні підстави для вжиття додаткових заходів для заборони на відчуження вказаної у заяві про забезпечення позову частки квартири, то ризик відчуження даної квартири заявником не доведений. Докази того, що батько позивача може піти з життя внаслідок поганого здоров`я та зловживання алкогольними напоями, суду не надано.

За таких обставин, суд вважає що незастосування цього заходу забезпечення позову, на даний час, не призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Отже, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

Керуючись статтями 149, 150, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви про забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) вчиняти будь-які дії щодо відчуження 3/8 частки квартири АДРЕСА_5 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя - О.О. Олійник