Справа № 536/550/21
Провадження № 2/536/569/21
19 жовтня 2021 року Кременчуцький районний суд Полтавської області у складі: головуючої судді Даніліної Ж.О., за участю секретаря Поколоти О. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кременчук за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» в особі Велико-Кохнівської філії до ОСОБА_1 про стягнення збитків за недовраховану електричну енергію,
Акціонерне товариство «Полтаваобленерго» в особі Велико-Кохнівської філії (далі ?АТ «Полтаваобленерго») звернулось до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_1 завданих збитків у сумі 59 578,36 грн та судових витрат зі сплати судового збору у сумі 2 270,00 грн.
Позовна заява мотивована тим, що згідно рішення Загальних зборів акціонерів Публічне акціонерне товариство «Полтаваобленерго» від 17 квітня 2019 року, найменування ПАТ «Полтаваобленерго» змінено на АТ «Полтаваобленерго». 02 квітня 2018 року уповноваженими представниками АТ «Полтаваобленерго» у відповідності до пункту 37 «Правил користування електричною енергією для населення» (далі ? ПКЕЕН) за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено порушення ? самовільне підключення електричних установок (електричні проводки) до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника прихованою електричною проводкою поза лічильником.
Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.
Позивач зазначає, що згідно пункту 52 ПКЕЕН за фактом виявленого порушення у присутності відповідача ОСОБА_1 складено акт №00006718 про порушення Правил користування електричною енергією для населення. Також було вилучено пристрої для зменшення показів приладу обліку електричної енергії: два відрізки ізольованого проводу 1,5 мм кв. (мідь), про що складено відповідний акт. Речовий доказ опломбовано у цілий пакет одноразовою пломбою №С41250925. Акт про вилучення речових доказів підписано відповідачем.
Позивач стверджує, що у присутності відповідача 24 квітня 2018 року проведено засідання комісії по розгляду акта №00006718 від 02 квітня 2018 року та згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією зроблено розрахунок суми збитків у сумі 59 578,36 грн.
Оскільки відповідач внаслідок порушення правил користування енергією завдав майнової шкоди позивачу у сумі 59 578,36 грн, останній вважає, що є всі підстави відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26 липня 1999 року, отримати відшкодування завданих збитків.
Ухвалою 20 квітня 2021 року відкрито провадження у справі №536/550/21 за позовом АТ «Полтаваобленерго» в особі Велико-Кохнівської філії до ОСОБА_1 про стягнення збитків за недовраховану електричну енергію.
Представник АТ «Полтаваобленерго» всудове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про час, дату і місце розгляду справи повідомлялася належним чином ? засобами рекомендованого повідомлення поштового зв`язку, а також шляхом публікації оголошення на веб-сайті Кременчуцького районного суду Полтавської області на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Проте відповідач не повідомила причини неявки, до суду не зверталася із заявою про відкладення розгляду справи.
В установлений судом строк відповідач відзив на позовну заяву не надала, тому відповідно до частини 8 статті 178 Цивільного процесуального кодексу України суд вирішує справу за наявними матеріалами.
У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, на підставі частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Частиною 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Ураховуючи, що позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу без участі сторін на підставі наявних доказів у справі.
Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного.
Відповідно до частини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно частини 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до статті 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідно до статті 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.
Судом установлено, що 16 січня 2008 року між Велико-Кохнівською філією Відкритого акціонерного товариства «Полтаваобленерго» (перейменовано на АТ «Полтаваобленерго») та ОСОБА_1 укладено договір про користування електричною енергією №3045130 (далі ? договір) за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до умов пункту 3.2 договору споживач зобов`язується узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.
Положеннями статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Порушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.
Закон України №575/97-ВР від 16 жовтня 1997 року «Про електроенергетику» правовідносини щодо постачання електричної енергії регулював до 11 червня 2017 року. Відповідно до статті 77 Закону України №2019-VIII від 13.04.2017 року «Про ринок електричної енергії», який набрав чинності з 11 червня 2017 року, учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
ПКЕЕН є обов`язковими для виконання, як для енергопостачальної організації, так і для споживачів електричної енергії.
Пунктом 37 ПКЕЕН, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року (з наступними змінами та доповненнями, які діяли на час виникнення спірних правовідносин), передбачено, що енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.
Відповідно до пункту 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.
Згідно із пунктом 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження засобу обліку.
Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.
У разі причетності побутового споживача до порушення ПКЕЕН у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України №562 від 04 травня 2006 року Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі ? Методика).
02 квітня 2018 рокуза адресою споживача представниками АТ «Полтаваобленерго» складено акт №0000718 про порушення пункту 48 ПКЕЕН, за яким встановлено самовільне підключення електроустановок до мережі, яка не є власністю енергопостачальника ? прихована електрична проводка поза електричним лічильником підключення розетки, минаючи лічильник. При включенні навантаження у дану розетку електричний лічильник не працює, електрична енергія не обраховується, а при вимкнених запобіжниках є напруга у розетці. Також зазначено, що під час проведення контрольного огляду лічильника виявити дане порушення контролер не мав можливості.
Цей акт ОСОБА_1 особисто підписала та отримала другий його примірник.
До вказаного акта додано додаток №1 від 02 квітня 2018 року на якому зображено схему електропостачання споживача та схему підключення приладу обліку.
Крім того, як речовий доказ, було вилучено відрізок ізольованого проводу ? мідь 1,5 мм*2 та опломбовано у цілий пакет одноразовою пломбою №С41250925 про що складено акт вилучення речових доказів, який підписаний відповідачем.
Акт про порушення №0000718 від 02 квітня 2018 відповідає вимогам пункту 53 ПКЕЕН та розділу 4 Методики містить всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення.
Відповідно до підпункту 6 пункту 3.1 Методики, ця методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та у разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.
Згідно пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів.
Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.
Згідно протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН №888 від 24 квітня 2018 року прийнято рішення провести нарахування обсягу та вартості не облікованої електроенергії відповідно до пункту 3.3 Методики за три роки з 02 квітня 2015 року. У цьому протоколі міститься підпис відповідача, тобто остання була присутня на засіданні і отримала копію протоколу.
На підставі вказаного акта №00006718 та протоколу рішення комісії №888 відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04 травня 2006 року №562, зроблено розрахунок суми збитків, заподіяних відповідачем, що становить 59 578,36 грн.
Відповідно до частини 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У матеріалах справи відсутні будь-які пояснення або заперечення відповідача щодо позовних вимог. Акт про порушення відповідачем не оскаржувався та доказів, які б спростовували суму заборгованості або обов`язок щодо її погашення, відповідачем не надані, судом не встановлені.
Приймаючи до уваги установлені судом обставини, дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази, які свідчать про наявність підстав для задоволення позовної заяви, суд вважає позовні вимоги АТ «Полтаваобленерго» законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу Україниз відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору у сумі 2 270,00 грн.
Керуючись статтями 12, 81, 83, 89, 141, 258, 282, 284, 289 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позов Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» в особі Велико-Кохнівської філії до ОСОБА_1 про стягнення збитків за недовраховану електричну енергію, задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня складення його повного тексту. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення його повного тексту.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених законом строків не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Інформація про учасників справи:
Відповідач ? ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової карти платника податків НОМЕР_2 , зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_1 .
Повний текст заочного рішення складено 23 жовтня 2021 року.
СуддяЖ. О. Даніліна