Справа №591/1029/18
Провадження № 2/591/25/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2021 року м. Суми

Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого - судді Сидоренко А.П.,

з участю секретаря судового засідання Чмуневич М.О.,

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Сумській області про встановлення порядку користування земельною ділянкою, визнання технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки такою, що не відповідає вимогам законодавства, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Зарічного районного суду м. Суми перебуває справа за вказаною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 . Згідно заявленого позову ОСОБА_2 просить встановити між ним і відповідачкою порядок користування земельною ділянкою площею 0,0660 га по АДРЕСА_1 в обсязі та на умовах, який існував до отримання ОСОБА_4 спадщини, та з часу придбання ним частини житлового будинку з господарськими будівлями, з 19 грудня 1991 року; визнати технічну документацію із землеустрою щодо поділу земельної ділянки ОСОБА_3 і ОСОБА_2 на дві окремі ділянки по АДРЕСА_1 , такою, що не відповідає вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування і вилучити їх кадастрові номера із відомостей Державного земельного кадастру.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 19 березня 2018 року відкрите провадження у справі за зазначеним позовом, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

20 жовтня 2021 року від представника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 надійшла уточнена позовна заява, відповідно до якої просить встановити між позивачем і відповідачкою порядок користування земельною ділянкою площею 0,0660 га по АДРЕСА_1 в обсязі та на умовах, який існував до отримання ОСОБА_4 спадщини, та з часу придбання ним частини житлового будинку з господарськими будівлями, з 19 грудня 1991 року; визнати технічну документацію із землеустрою щодо поділу земельної ділянки ОСОБА_3 і ОСОБА_2 на дві окремі ділянки по АДРЕСА_1 , такою, що не відповідає вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування, скасувати державну реєстрацію земельних ділянок за № :08:027:0012 та № :08:027:0013 від 14 серпня 2017 року, вчинену Міськрайонним управлінням у м. Сумах та Сумському районі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, та вилучити їх кадастрові номери із відомостей Державного земельного кадастру.

В підготовчому засіданні представник позивача вважає, що уточнена позовна заява підлягає прийняттю.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час і місце підготовчого засідання повідомлялись належним чином.

Вислухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

У відповідності до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

За п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог:

- спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

- якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

- зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Під змістом позову розуміють вид (спосіб) судового захисту, що прямо передбачається законом (наприклад, ст. 16 Цивільного кодексу України), з яким позивач звертається до суду. Таким чином, предмет позову - це те, що конкретно вимагає позивач; підстава позову - те, чим позивач обґрунтовує свої вимоги; зміст позову - це спосіб захисту порушеного права.

Зазначене розуміння елементів позову закріплюється у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року № 5.

Також вказане відповідає правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду у справі №911/2139/19 від 03 серпня 2020 року, в якій також зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог і т.п.

Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об`єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

З вказаного вбачається, що у разі бажання позивача змінити предмет або підставу позову, збільшити або зменшити позовні вимоги, він повинен подати до суду саме таку заяву.

З поданої позивачем заяви про уточнення позовних вимог вбачається, що вона не містить зазначення зміни предмету або підстави первісного позову, а також збільшення або зменшення позовних вимог, а містить виклад нового предмету позову щодо скасування державної реєстрації земельних ділянок, тобто нові позовні вимоги.

З огляду на те, що уточнена позовна заява містить нові позовні вимоги, наявні підстави для повернення позивачу вказаної заяви.

Керуючись ст.ст. 49, 258, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Повернути представнику позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 подану ним 20 жовтня 2021 року уточнену позовну заяву.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з моменту її складання апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.П.Сидоренко